# Europeiska unionens L 310/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 310 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången2 december 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 310

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången2 december 2019

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIV |
| | * | Rådets Direktiv (EU) 2019/1995 av den 21 november 2019 om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller bestämmelserna om distansförsäljning av varor och vissa inhemska leveranser av varor | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

DIREKTIV

*

Rådets Direktiv (EU) 2019/1995 av den 21 november 2019 om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller bestämmelserna om distansförsäljning av varor och vissa inhemska leveranser av varor

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1996 av den 28 november 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Konungariket Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036 | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1997 av den 29 november 2019 om återupptagande av undersökningen till följd av domen av den 19 september 2019 i mål C-251/18 Trace Sport SAS med avseende på rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 av den 29 maj 2013 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 om import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte | 29 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1998 av den 28 november 2019 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/320 vad gäller tillämpningsperioden för djurhälsoskyddsåtgärder avseende salamandrar vad gäller svampen Batrachochytrium salamandrivorans

  [delgivet med nr C(2019) 8551]

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Kommissionens Genomförandebeslut (EU) 2019/1999 av den 28 november 2019 om ändring av beslut 2005/51/EG vad gäller den period under vilken jord som förorenats av bekämpningsmedel eller långlivade organiska föroreningar får föras in till unionen med avseende på dekontaminering
  [delgivet med nr C(2019) 8555] | 37 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2000 av den 28 november 2019 om fastställande av ett format för rapportering av uppgifter om livsmedelsavfall och för inlämning av kvalitetskontrollrapporten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG
  [delgivet med nr C(2019) 8577]

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2001 av den 28 november 2019 om ändring av beslut 2009/821/EG vad gäller förteckningarna över gränskontrollstationer och veterinärenheter i Traces
  [delgivet med nr C(2019) 8579]

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Kommissionens Genomförandebeslut (EU, Euratom) 2019/2002 av den 28 november 2019 om bemyndigande för Bulgarien att fortsätta att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt vad gäller internationell persontransport fram till slutet av 2023
  [delgivet med nr C(2019) 8590] | 50 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU, Euratom) 2019/2003 av den 28 november 2019 om bemyndigande för Irland att fortsätta att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt vad gäller persontransport fram till slutet av 2023
  [delgivet med nr C(2019) 8593] | 52 |
| | * | Kommissionens Genomförandebeslut (EU, Euratom) 2019/2004 av den 28 november 2019 om ändring av beslut 2005/872/EG, Euratom vad gäller tillståndet för Republiken Tjeckien att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt avseende persontransport
  [delgivet med nr C(2019) 8595] | 54 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2005 av den 29 november 2019 om 2017 års värden per medlemsstat för de växthusgasutsläpp som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG | 56 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2019/2006 av den 29 november 2019 om Irlands deltagande i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727 om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) | 59 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1996 av den 28 november 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Konungariket Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1997 av den 29 november 2019 om återupptagande av undersökningen till följd av domen av den 19 september 2019 i mål C-251/18 Trace Sport SAS med avseende på rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 av den 29 maj 2013 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 om import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte

29

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1998 av den 28 november 2019 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/320 vad gäller tillämpningsperioden för djurhälsoskyddsåtgärder avseende salamandrar vad gäller svampen Batrachochytrium salamandrivorans

  [delgivet med nr C(2019) 8551]

   (
  1
  )

Batrachochytrium salamandrivorans

[delgivet med nr C(2019) 8551]

1

35

*

Kommissionens Genomförandebeslut (EU) 2019/1999 av den 28 november 2019 om ändring av beslut 2005/51/EG vad gäller den period under vilken jord som förorenats av bekämpningsmedel eller långlivade organiska föroreningar får föras in till unionen med avseende på dekontaminering
  [delgivet med nr C(2019) 8555]

[delgivet med nr C(2019) 8555]

37

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2000 av den 28 november 2019 om fastställande av ett format för rapportering av uppgifter om livsmedelsavfall och för inlämning av kvalitetskontrollrapporten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG
  [delgivet med nr C(2019) 8577]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 8577]

1

39

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2001 av den 28 november 2019 om ändring av beslut 2009/821/EG vad gäller förteckningarna över gränskontrollstationer och veterinärenheter i Traces
  [delgivet med nr C(2019) 8579]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 8579]

1

46

*

Kommissionens Genomförandebeslut (EU, Euratom) 2019/2002 av den 28 november 2019 om bemyndigande för Bulgarien att fortsätta att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt vad gäller internationell persontransport fram till slutet av 2023
  [delgivet med nr C(2019) 8590]

[delgivet med nr C(2019) 8590]

50

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU, Euratom) 2019/2003 av den 28 november 2019 om bemyndigande för Irland att fortsätta att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt vad gäller persontransport fram till slutet av 2023
  [delgivet med nr C(2019) 8593]

[delgivet med nr C(2019) 8593]

52

*

Kommissionens Genomförandebeslut (EU, Euratom) 2019/2004 av den 28 november 2019 om ändring av beslut 2005/872/EG, Euratom vad gäller tillståndet för Republiken Tjeckien att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt avseende persontransport
  [delgivet med nr C(2019) 8595]

[delgivet med nr C(2019) 8595]

54

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2005 av den 29 november 2019 om 2017 års värden per medlemsstat för de växthusgasutsläpp som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG

56

*

Kommissionens beslut (EU) 2019/2006 av den 29 november 2019 om Irlands deltagande i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727 om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust)

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

DIREKTIV

| 2.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/1

---

RÅDETS DIREKTIV (EU) 2019/1995

av den 21 november 2019

om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller bestämmelserna om distansförsäljning av varor och vissa inhemska leveranser av varor

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 113,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets direktiv 2006/112/EG (3), i dess lydelse enligt rådets direktiv (EU) 2017/2455 (4), anges att om en beskattningsbar person genom användning av ett elektroniskt gränssnitt, såsom en marknadsplats, en plattform, en portal eller liknande, möjliggör distansförsäljning av varor importerade från ett tredjeterritorium eller ett tredjeland i försändelser med ett realvärde på högst 150 EUR eller leverans av varor inom gemenskapen från en beskattningsbar person som inte är etablerad inom gemenskapen till en icke beskattningsbar person, ska den beskattningsbara personen själv anses ha tagit emot och levererat dessa varor. Eftersom det direktivet innebär att en enskild leverans delas upp på två, varför det är nödvändigt att fastställa till vilken leveranstyp en försändelse eller en transport bör hänföras för att det ska vara möjligt att fastställa den korrekta leveransplatsen. Man måste säkerställa att den beskattningsgrundande händelsen inträffar samtidigt för båda leverantörerna. |
| --- | --- |

(1)

I rådets direktiv 2006/112/EG (3), i dess lydelse enligt rådets direktiv (EU) 2017/2455 (4), anges att om en beskattningsbar person genom användning av ett elektroniskt gränssnitt, såsom en marknadsplats, en plattform, en portal eller liknande, möjliggör distansförsäljning av varor importerade från ett tredjeterritorium eller ett tredjeland i försändelser med ett realvärde på högst 150 EUR eller leverans av varor inom gemenskapen från en beskattningsbar person som inte är etablerad inom gemenskapen till en icke beskattningsbar person, ska den beskattningsbara personen själv anses ha tagit emot och levererat dessa varor. Eftersom det direktivet innebär att en enskild leverans delas upp på två, varför det är nödvändigt att fastställa till vilken leveranstyp en försändelse eller en transport bör hänföras för att det ska vara möjligt att fastställa den korrekta leveransplatsen. Man måste säkerställa att den beskattningsgrundande händelsen inträffar samtidigt för båda leverantörerna.

| (2) | Eftersom en beskattningsbar person, genom användning av ett elektroniskt gränssnitt, möjliggör leverans av varor till en icke beskattningsbar person i gemenskapen, får den beskattningsbara personen, i enlighet med gällande regler, göra avdrag för den mervärdesskatt som betalats till leverantörer som inte är etablerade i gemenskapen, finns det en risk för att de sistnämnda inte betalar in mervärdesskatten till skattemyndigheterna. För att motverka denna risk bör leveranser från den leverantör som säljer varor genom användning av ett elektroniskt gränssnitt befrias från mervärdesskatt, samtidigt som leverantören bör ges rätt att göra avdrag för den ingående mervärdesskatt som leverantören har betalt för inköpet eller importen av de levererade varorna. För detta ändamål bör leverantören alltid vara registrerad i den medlemsstat där dessa varor förvärvades eller importerades. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom en beskattningsbar person, genom användning av ett elektroniskt gränssnitt, möjliggör leverans av varor till en icke beskattningsbar person i gemenskapen, får den beskattningsbara personen, i enlighet med gällande regler, göra avdrag för den mervärdesskatt som betalats till leverantörer som inte är etablerade i gemenskapen, finns det en risk för att de sistnämnda inte betalar in mervärdesskatten till skattemyndigheterna. För att motverka denna risk bör leveranser från den leverantör som säljer varor genom användning av ett elektroniskt gränssnitt befrias från mervärdesskatt, samtidigt som leverantören bör ges rätt att göra avdrag för den ingående mervärdesskatt som leverantören har betalt för inköpet eller importen av de levererade varorna. För detta ändamål bör leverantören alltid vara registrerad i den medlemsstat där dessa varor förvärvades eller importerades.

| (3) | Det kan också förekomma att leverantörer som inte är etablerade i gemenskapen och som använder ett elektroniskt gränssnitt för att sälja varor har lager i flera medlemsstater och att dessa, utöver sin gemenskapsinterna distansförsäljning av varor, levererar varor från sina lager i en medlemsstat till konsumenter i samma medlemsstat. Den typen av leveranser omfattas för närvarande inte av den särskilda ordningen för gemenskapsintern distansförsäljning av varor och för tjänster som tillhandahålls av beskattningsbara personer som är etablerade i gemenskapen, men inte i konsumtionsmedlemsstaten. För att minska den administrativa bördan för beskattningsbara personer som med användning av elektroniska gränssnitt möjliggör leverans av varor till icke beskattningsbara personer i gemenskapen, vilka själva anses ha tagit emot och levererat varorna, bör dessa också få utnyttja den särskilda ordningen för att deklarera och betala mervärdesskatt för sådana inhemska leveranser. |
| --- | --- |

(3)

Det kan också förekomma att leverantörer som inte är etablerade i gemenskapen och som använder ett elektroniskt gränssnitt för att sälja varor har lager i flera medlemsstater och att dessa, utöver sin gemenskapsinterna distansförsäljning av varor, levererar varor från sina lager i en medlemsstat till konsumenter i samma medlemsstat. Den typen av leveranser omfattas för närvarande inte av den särskilda ordningen för gemenskapsintern distansförsäljning av varor och för tjänster som tillhandahålls av beskattningsbara personer som är etablerade i gemenskapen, men inte i konsumtionsmedlemsstaten. För att minska den administrativa bördan för beskattningsbara personer som med användning av elektroniska gränssnitt möjliggör leverans av varor till icke beskattningsbara personer i gemenskapen, vilka själva anses ha tagit emot och levererat varorna, bör dessa också få utnyttja den särskilda ordningen för att deklarera och betala mervärdesskatt för sådana inhemska leveranser.

| (4) | För att säkerställa konsekvens när det gäller betalning av mervärdesskatt och importtull vid import av varor, bör tidsfristen för betalning av importmervärdesskatt till tullmyndigheterna, i de fall då de särskilda ordningarna för deklaration och betalning av mervärdesskatt vid import utnyttjas, anpassas till den tidsfrist som föreskrivs för erläggandet av tull i artikel 111 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 (5). |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa konsekvens när det gäller betalning av mervärdesskatt och importtull vid import av varor, bör tidsfristen för betalning av importmervärdesskatt till tullmyndigheterna, i de fall då de särskilda ordningarna för deklaration och betalning av mervärdesskatt vid import utnyttjas, anpassas till den tidsfrist som föreskrivs för erläggandet av tull i artikel 111 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 (5).

| (5) | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (6) har medlemsstaterna åtagit sig att, i de fall detta är berättigat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. Lagstiftaren anser att det är berättigat att sådana dokument översänds avseende detta direktiv. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (6) har medlemsstaterna åtagit sig att, i de fall detta är berättigat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. Lagstiftaren anser att det är berättigat att sådana dokument översänds avseende detta direktiv.

| (6) | Direktiv 2006/112/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 2006/112/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2006/112/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I avdelning V kapitel 1 avsnitt 2 ska följande artikel införas:

  ”Artikel 36b

  Om en beskattningsbar person anses ha tagit emot och levererat varor i enlighet med artikel 14a ska försändelsen eller transporten av varorna hänföras till den leverans som den beskattningsbara personen gör.” |
| --- | --- |

1.

I avdelning V kapitel 1 avsnitt 2 ska följande artikel införas:

”Artikel 36b

Om en beskattningsbar person anses ha tagit emot och levererat varor i enlighet med artikel 14a ska försändelsen eller transporten av varorna hänföras till den leverans som den beskattningsbara personen gör.”

| 2. | Artikel 66a ska ersättas med följande:

  ”Artikel 66a

  Med avvikelse från artiklarna 63, 64 och 65 ska en beskattningsgrundande leverans av varor av en beskattningsbar person som anses ha tagit emot och levererat varorna i enlighet med artikel 14a och leveransen av varor till den beskattningsbara personen inträffa och mervärdesskatten bli utkrävbar när betalningen har godkänts.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 66a ska ersättas med följande:

”Artikel 66a

Med avvikelse från artiklarna 63, 64 och 65 ska en beskattningsgrundande leverans av varor av en beskattningsbar person som anses ha tagit emot och levererat varorna i enlighet med artikel 14a och leveransen av varor till den beskattningsbara personen inträffa och mervärdesskatten bli utkrävbar när betalningen har godkänts.”

| 3. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 136a

  Om en beskattningsbar person anses ha tagit emot och levererat varor i enlighet med artikel 14a.2 ska medlemsstaterna undanta varuleveransen till den beskattningsbara personen från skatteplikt.” |
| --- | --- |

3.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 136a

Om en beskattningsbar person anses ha tagit emot och levererat varor i enlighet med artikel 14a.2 ska medlemsstaterna undanta varuleveransen till den beskattningsbara personen från skatteplikt.”

| 4. | I artikel 169 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Transaktioner som är undantagna från skatteplikt i enlighet med artiklarna 136a, 138, 142 eller 144, artiklarna 146–149, artiklarna 151, 152, 153 eller 156, artikel 157.1 b, artiklarna 158–161 eller artikel 164.” |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 169 ska led b ersättas med följande:

”b)

Transaktioner som är undantagna från skatteplikt i enlighet med artiklarna 136a, 138, 142 eller 144, artiklarna 146–149, artiklarna 151, 152, 153 eller 156, artikel 157.1 b, artiklarna 158–161 eller artikel 164.”

| 5. | I artikel 204.1 ska tredje stycket ersättas med följande:

  ”Medlemsstaterna får emellertid inte tillämpa den valmöjlighet som avses i andra stycket på en enligt definitionen i artikel 358a.1 beskattningsbar person som har valt att omfattas av den särskilda ordningen för tjänster som tillhandahålls av beskattningsbara personer som inte är etablerade i gemenskapen.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 204.1 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Medlemsstaterna får emellertid inte tillämpa den valmöjlighet som avses i andra stycket på en enligt definitionen i artikel 358a.1 beskattningsbar person som har valt att omfattas av den särskilda ordningen för tjänster som tillhandahålls av beskattningsbara personer som inte är etablerade i gemenskapen.”

| 6. | I artikel 272.1 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Beskattningsbara personer som inte utför någon av de transaktioner som avses i artiklarna 20, 21, 22, 33, 36, 136a, 138 och 141.” |
| --- | --- | --- |

6.

I artikel 272.1 ska led b ersättas med följande:

”b)

Beskattningsbara personer som inte utför någon av de transaktioner som avses i artiklarna 20, 21, 22, 33, 36, 136a, 138 och 141.”

| 7. | Rubriken till avdelning XII kapitel 6 ska ersättas med följande:

  ”

  Särskilda ordningar för beskattningsbara personer som tillhandahåller tjänster till icke beskattningsbara personer, bedriver distansförsäljning av varor eller tillhandahåller vissa inhemska leveranser av varor

  ”. |
| --- | --- |

7.

Rubriken till avdelning XII kapitel 6 ska ersättas med följande:

”

  Särskilda ordningar för beskattningsbara personer som tillhandahåller tjänster till icke beskattningsbara personer, bedriver distansförsäljning av varor eller tillhandahåller vissa inhemska leveranser av varor

  ”.

Särskilda ordningar för beskattningsbara personer som tillhandahåller tjänster till icke beskattningsbara personer, bedriver distansförsäljning av varor eller tillhandahåller vissa inhemska leveranser av varor

| 8. | Rubriken till avdelning XII kapitel 6 avsnitt 3 ska ersättas med följande:

  ”

  Särskild ordning för gemenskapsintern distansförsäljning av varor, för leveranser av varor inom en medlemsstat som görs av elektroniska gränssnitt som möjliggör sådana leveranser och för tjänster som tillhandahålls av beskattningsbara personer som är etablerade i gemenskapen men inte i konsumtionsmedlemsstaten

  ”. |
| --- | --- |

8.

Rubriken till avdelning XII kapitel 6 avsnitt 3 ska ersättas med följande:

”

  Särskild ordning för gemenskapsintern distansförsäljning av varor, för leveranser av varor inom en medlemsstat som görs av elektroniska gränssnitt som möjliggör sådana leveranser och för tjänster som tillhandahålls av beskattningsbara personer som är etablerade i gemenskapen men inte i konsumtionsmedlemsstaten

  ”.

Särskild ordning för gemenskapsintern distansförsäljning av varor, för leveranser av varor inom en medlemsstat som görs av elektroniska gränssnitt som möjliggör sådana leveranser och för tjänster som tillhandahålls av beskattningsbara personer som är etablerade i gemenskapen men inte i konsumtionsmedlemsstaten

| 9. | Artikel 369a ska ersättas med följande:

  ”Artikel 369a

  I detta avsnitt gäller följande definitioner, utan att det påverkar tillämpningen av andra gemenskapsbestämmelser:






  1. | beskattningsbar person som inte är etablerad i konsumtionsmedlemsstaten: en beskattningsbar person som har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet i gemenskapen eller har ett fast etableringsställe inom gemenskapens territorium men som varken har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet eller har något fast etableringsställe inom konsumtionsmedlemsstatens territorium. |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 369a ska ersättas med följande:

”Artikel 369a

I detta avsnitt gäller följande definitioner, utan att det påverkar tillämpningen av andra gemenskapsbestämmelser:

1.

beskattningsbar person som inte är etablerad i konsumtionsmedlemsstaten: en beskattningsbar person som har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet i gemenskapen eller har ett fast etableringsställe inom gemenskapens territorium men som varken har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet eller har något fast etableringsställe inom konsumtionsmedlemsstatens territorium.

| 2. | identifieringsmedlemsstat: den medlemsstat i vilken den beskattningsbara personen har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet eller, om sätet för den ekonomiska verksamheten inte är etablerat i gemenskapen, där personen har ett fast etableringsställe.
  Om en beskattningsbar person inte har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet i gemenskapen men har mer än ett fast etableringsställe där ska identifieringsmedlemsstaten vara den medlemsstat med fast etableringsställe i vilken den beskattningsbara personen anmäler att denna särskilda ordning kommer att utnyttjas. Den beskattningsbara personen ska vara bunden av detta beslut under det berörda kalenderåret och under de två därpå följande kalenderåren.
  Om en beskattningsbar person inte har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet eller har något fast etableringsställe i gemenskapen ska identifieringsmedlemsstaten vara den medlemsstat där försändelsen eller transporten av varorna påbörjas. Om varor försänds eller transporteras från fler än en medlemsstat ska den beskattningsbara personen ange vilken av de berörda medlemsstaterna som ska vara identifieringsmedlemsstaten. Den beskattningsbara personen ska vara bunden av detta beslut under det berörda kalenderåret och under de två därpå följande kalenderåren. |
| --- | --- |

2.

identifieringsmedlemsstat: den medlemsstat i vilken den beskattningsbara personen har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet eller, om sätet för den ekonomiska verksamheten inte är etablerat i gemenskapen, där personen har ett fast etableringsställe.

Om en beskattningsbar person inte har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet i gemenskapen men har mer än ett fast etableringsställe där ska identifieringsmedlemsstaten vara den medlemsstat med fast etableringsställe i vilken den beskattningsbara personen anmäler att denna särskilda ordning kommer att utnyttjas. Den beskattningsbara personen ska vara bunden av detta beslut under det berörda kalenderåret och under de två därpå följande kalenderåren.

Om en beskattningsbar person inte har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet eller har något fast etableringsställe i gemenskapen ska identifieringsmedlemsstaten vara den medlemsstat där försändelsen eller transporten av varorna påbörjas. Om varor försänds eller transporteras från fler än en medlemsstat ska den beskattningsbara personen ange vilken av de berörda medlemsstaterna som ska vara identifieringsmedlemsstaten. Den beskattningsbara personen ska vara bunden av detta beslut under det berörda kalenderåret och under de två därpå följande kalenderåren.

| 3. | konsumtionsmedlemsstat: ett av följande:






  a) | för tillhandahållande av tjänster, den medlemsstat där tillhandahållandet av tjänster anses äga rum i enlighet med avdelning V kapitel 3, |
| --- | --- | --- |

3.

konsumtionsmedlemsstat: ett av följande:

a)

för tillhandahållande av tjänster, den medlemsstat där tillhandahållandet av tjänster anses äga rum i enlighet med avdelning V kapitel 3,

| b) | för gemenskapsintern distansförsäljning av varor, den medlemsstat där försändelsen eller transporten av varorna till förvärvaren avslutas, |
| --- | --- |

b)

för gemenskapsintern distansförsäljning av varor, den medlemsstat där försändelsen eller transporten av varorna till förvärvaren avslutas,

| c) | för leverans av varor av en beskattningsbar person som möjliggör sådana leveranser i enlighet med artikel 14a.2 där försändelsen eller transporten av varor påbörjas och avslutas i samma medlemsstat, den medlemsstaten.” |
| --- | --- |

c)

för leverans av varor av en beskattningsbar person som möjliggör sådana leveranser i enlighet med artikel 14a.2 där försändelsen eller transporten av varor påbörjas och avslutas i samma medlemsstat, den medlemsstaten.”

| 10. | Artikel 369b ska ersättas med följande:

  ”Artikel 369b

  Medlemsstaterna ska tillåta att följande beskattningsbara personer utnyttjar denna särskilda ordning:






  a) | En beskattningsbar person som bedriver gemenskapsintern distansförsäljning av varor. |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 369b ska ersättas med följande:

”Artikel 369b

Medlemsstaterna ska tillåta att följande beskattningsbara personer utnyttjar denna särskilda ordning:

a)

En beskattningsbar person som bedriver gemenskapsintern distansförsäljning av varor.

| b) | En beskattningsbar person som möjliggör leverans av varor i enlighet med artikel 14a.2 där försändelsen eller transporten av varorna påbörjas och avslutas i samma medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

En beskattningsbar person som möjliggör leverans av varor i enlighet med artikel 14a.2 där försändelsen eller transporten av varorna påbörjas och avslutas i samma medlemsstat.

| c) | En beskattningsbar person som inte är etablerad i konsumtionsmedlemsstaten och som tillhandahåller tjänster till en icke beskattningsbar person. |
| --- | --- |

c)

En beskattningsbar person som inte är etablerad i konsumtionsmedlemsstaten och som tillhandahåller tjänster till en icke beskattningsbar person.

Denna särskilda ordning ska tillämpas på alla sådana varor eller tjänster som levereras eller tillhandahålls inom gemenskapen av den berörda beskattningsbara personen.”

| 11. | I artikel 369e ska led a ersättas med följande:






  ”a) | han lämnar underrättelse om att han inte längre tillhandahåller varor eller tjänster som omfattas av denna särskilda ordning,”. |
| --- | --- | --- |

11.

I artikel 369e ska led a ersättas med följande:

”a)

han lämnar underrättelse om att han inte längre tillhandahåller varor eller tjänster som omfattas av denna särskilda ordning,”.

| 12. | Artikel 369f ska ersättas med följande:

  ”Artikel 369f

  Den beskattningsbara person som utnyttjar denna särskilda ordning ska på elektronisk väg till identifieringsmedlemsstaten inge en mervärdesskattedeklaration för varje kalenderkvartal, oberoende av om denne har eller inte har levererat varor eller tillhandahållit tjänster som omfattas av denna särskilda ordning. Mervärdesskattedeklarationen ska inges senast vid utgången av månaden efter utgången av den beskattningsperiod som deklarationen avser.” |
| --- | --- |

12.

Artikel 369f ska ersättas med följande:

”Artikel 369f

Den beskattningsbara person som utnyttjar denna särskilda ordning ska på elektronisk väg till identifieringsmedlemsstaten inge en mervärdesskattedeklaration för varje kalenderkvartal, oberoende av om denne har eller inte har levererat varor eller tillhandahållit tjänster som omfattas av denna särskilda ordning. Mervärdesskattedeklarationen ska inges senast vid utgången av månaden efter utgången av den beskattningsperiod som deklarationen avser.”

| 13. | I artikel 369g ska punkterna 1, 2 och 3 ersättas med följande:

  ”1.   Mervärdesskattedeklarationen ska innehålla det registreringsnummer för mervärdesskatt som avses i artikel 369d och, för varje konsumtionsmedlemsstat där mervärdesskatt ska betalas, det totala värdet exklusive mervärdesskatt, gällande mervärdesskattesatser, det totala mervärdesskattebeloppet per skattesats och total mervärdesskatt som ska erläggas för följande leveranser och tillhandahållanden som omfattas av denna särskilda ordning och som ägt rum under beskattningsperioden:






  a) | Gemenskapsintern distansförsäljning av varor. |
| --- | --- | --- |

13.

I artikel 369g ska punkterna 1, 2 och 3 ersättas med följande:

”1.   Mervärdesskattedeklarationen ska innehålla det registreringsnummer för mervärdesskatt som avses i artikel 369d och, för varje konsumtionsmedlemsstat där mervärdesskatt ska betalas, det totala värdet exklusive mervärdesskatt, gällande mervärdesskattesatser, det totala mervärdesskattebeloppet per skattesats och total mervärdesskatt som ska erläggas för följande leveranser och tillhandahållanden som omfattas av denna särskilda ordning och som ägt rum under beskattningsperioden:

a)

Gemenskapsintern distansförsäljning av varor.

| b) | Leverans av varor i enlighet med artikel 14a.2 där försändelsen eller transporten av varorna påbörjas och avslutas i samma medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

Leverans av varor i enlighet med artikel 14a.2 där försändelsen eller transporten av varorna påbörjas och avslutas i samma medlemsstat.

| c) | Tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande av tjänster.

Mervärdesskattedeklarationen ska även innehålla ändringar avseende tidigare beskattningsperioder i enlighet med punkt 4 i den här artikeln.

2.   Om varor försänds eller transporteras från andra medlemsstater än identifieringsmedlemsstaten, ska mervärdesskattedeklarationen också innehålla uppgift om det totala värdet exklusive mervärdesskatt, gällande mervärdesskattesatser, det totala mervärdesskattebeloppet per skattesats och total mervärdesskatt för följande leveranser som omfattas av denna särskilda ordning, för varje medlemsstat från vilken sådana varor försänds eller transporteras:

| a) | Annan gemenskapsintern distansförsäljning av varor än från en beskattningsbar person i enlighet med artikel 14a.2. |
| --- | --- |

a)

Annan gemenskapsintern distansförsäljning av varor än från en beskattningsbar person i enlighet med artikel 14a.2.

| b) | Gemenskapsintern distansförsäljning av varor och leverans av varor där försändelsen eller transporten av varorna påbörjas och avslutas i samma medlemsstat, som utförs av en beskattningsbar person i enlighet med artikel 14a.2. |
| --- | --- |

b)

Gemenskapsintern distansförsäljning av varor och leverans av varor där försändelsen eller transporten av varorna påbörjas och avslutas i samma medlemsstat, som utförs av en beskattningsbar person i enlighet med artikel 14a.2.

Beträffande de leveranser som avses i led a ska mervärdesskattedeklarationen också innehålla det individuella mervärdesskatteregistreringsnummer eller det skatteregistreringsnummer som tilldelats av varje medlemsstat från vilken sådana varor försänds eller transporteras.

Beträffande de leveranser som avses i led b ska mervärdesskattedeklarationen också innehålla det individuella mervärdesskatteregistreringsnummer eller det skatteregistreringsnummer som tilldelats av varje medlemsstat från vilken sådana varor försänds eller transporteras, om uppgiften är tillgänglig.

Mervärdesskattedeklarationen ska innehålla den information som anges i denna punkt, uppdelad per konsumtionsmedlemsstat.

3.   När en beskattningsbar person som tillhandahåller tjänster som omfattas av denna särskilda ordning har ett eller flera andra fasta etableringsställen än det i identifieringsmedlemsstaten, varifrån tjänsterna tillhandahålls, ska mervärdesskattedeklarationen också innehålla uppgift om det totala värdet exklusive mervärdesskatt, gällande mervärdesskattesatser, totalt belopp per mervärdesskattesats och total mervärdesskatt för dessa tillhandahållanden, för varje medlemsstat där personen har ett etableringsställe, tillsammans med detta etableringsställes individuella momsregistreringsnummer eller skatteregistreringsnummer, och uppdelat på respektive konsumtionsmedlemsstat.”

| 14. | I artikel 369zb ska punkt 2 ersättas med följande:

  ”2.   Medlemsstaterna ska kräva att den mervärdesskatt som avses i punkt 1 betalas månatligen inom den tidsfrist för betalning som är tillämplig på betalning av importtull.” |
| --- | --- |

14.

I artikel 369zb ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna ska kräva att den mervärdesskatt som avses i punkt 1 betalas månatligen inom den tidsfrist för betalning som är tillämplig på betalning av importtull.”

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2020 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2021.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 november 2019.

På rådets vägnar

H. KOSONEN

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 14 november 2019 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrande av den 15 maj 2019 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

3

(4)  Rådets direktiv (EU) 2017/2455 av den 5 december 2017 om ändring av direktiven 2006/112/EG och 2009/132/EG vad gäller vissa skyldigheter på mervärdesskatteområdet för tillhandahållanden av tjänster och distansförsäljning av varor (EUT L 348, 29.12.2017, s. 7).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

5

(6)  
  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

6

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 2.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1996

av den 28 november 2019

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Konungariket Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 11.2,

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 682/2007 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 och ex 2005 80 00, med ursprung i Konungariket Thailand (nedan kallat Thailand) (nedan kallade de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 3,1 % och 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 682/2007 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 och ex 2005 80 00, med ursprung i Konungariket Thailand (nedan kallat Thailand) (nedan kallade de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 3,1 % och 12,9 %.

den ursprungliga undersökningen

2

Thailand

de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna

| (2) | Genom rådets förordning (EG) nr 954/2008 (3) ändrades förordning (EG) nr 682/2007 när det gäller den införda tullsatsen för ett företag och för ”alla övriga företag”. De ändrade tullsatserna uppgår till mellan 3,1 % och 14,3 %. Import från två exporterande thailändska producenter vilkas åtaganden hade godtagits genom kommissionens beslut 2007/424/EG (4) undantogs från tullen. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets förordning (EG) nr 954/2008 (3) ändrades förordning (EG) nr 682/2007 när det gäller den införda tullsatsen för ett företag och för ”alla övriga företag”. De ändrade tullsatserna uppgår till mellan 3,1 % och 14,3 %. Import från två exporterande thailändska producenter vilkas åtaganden hade godtagits genom kommissionens beslut 2007/424/EG (4) undantogs från tullen.

3

4

| (3) | Genom förordning (EG) nr 847/2009 (5) fastställde rådet att prisåtaganden med fasta minimipriser på import inte längre ansågs lämpligt för att motverka den skadevållande dumpningen. Därmed återkallades de godtagna åtagandena, och erbjudanden om åtaganden från ytterligare tio thailändska exporterande tillverkare avslogs. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 847/2009 (5) fastställde rådet att prisåtaganden med fasta minimipriser på import inte längre ansågs lämpligt för att motverka den skadevållande dumpningen. Därmed återkallades de godtagna åtagandena, och erbjudanden om åtaganden från ytterligare tio thailändska exporterande tillverkare avslogs.

5

| (4) | Genom förordning (EU) nr 875/2013 (6) återinförde rådet de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång). |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EU) nr 875/2013 (6) återinförde rådet de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång).

6

den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång

| (5) | Efter en partiell interimsöversyn ändrade rådet genom förordning (EU) nr 307/2014 (7) den antidumpningstull som fastställts genom förordning (EU) nr 875/2013 för River Kwai International Food Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

(5)

Efter en partiell interimsöversyn ändrade rådet genom förordning (EU) nr 307/2014 (7) den antidumpningstull som fastställts genom förordning (EU) nr 875/2013 för River Kwai International Food Industry Co., Ltd

7

| (6) | Till följd av domstolens domar av den 14 december 2017 och den 28 mars 2019, i målen T-460/14 och C-144/18 P, återupptog kommissionen (8), den 29 augusti 2019, den antidumpningsundersökning beträffande import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand som ledde till antagandet av förordning (EU) nr 307/2014. Undersökningen återupptogs endast såvitt avser River Kwai International Food Industry Co. Ltd och vid den tidpunkt då oegentligheten begicks. |
| --- | --- |

(6)

Till följd av domstolens domar av den 14 december 2017 och den 28 mars 2019, i målen T-460/14 och C-144/18 P, återupptog kommissionen (8), den 29 augusti 2019, den antidumpningsundersökning beträffande import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand som ledde till antagandet av förordning (EU) nr 307/2014. Undersökningen återupptogs endast såvitt avser River Kwai International Food Industry Co. Ltd och vid den tidpunkt då oegentligheten begicks.

8

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (7) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (9) för de gällande antidumpningsåtgärderna mottog kommissionen en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). |
| --- | --- |

(7)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (9) för de gällande antidumpningsåtgärderna mottog kommissionen en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen).

9

grundförordningen

| (8) | Begäran om översyn ingavs den 13 juni 2018 av Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (nedan kallad AETMD eller sökanden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda produktion av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn. |
| --- | --- |

(8)

Begäran om översyn ingavs den 13 juni 2018 av Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (nedan kallad AETMD eller sökanden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda produktion av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn.

AETMD

sökanden

| (9) | Begäran om översyn grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(9)

Begäran om översyn grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (10) | Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen, inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång avseende import till unionen av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Konungariket Thailand (nedan kallat Thailand eller det berörda landet). Den 12 september 2018 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (10) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(10)

Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen, inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång avseende import till unionen av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Konungariket Thailand (nedan kallat Thailand eller det berörda landet). Den 12 september 2018 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (10) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

Thailand

det berörda landet

Europeiska unionens officiella tidning

10

tillkännagivandet om inledande

1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (11) | Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 2017 till och med den 30 juni 2018 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för att bedöma sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 2017 till och med den 30 juni 2018 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för att bedöma sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

1.5   Berörda parter

Berörda parter

| (12) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökandena, kända unionstillverkare, de kända tillverkarna och myndigheterna i Thailand, kända importörer, användare och handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökandena, kända unionstillverkare, de kända tillverkarna och myndigheterna i Thailand, kända importörer, användare och handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (13) | De berörda parterna gavs också möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(13)

De berörda parterna gavs också möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.6   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (14) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att utföra stickprov bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att utföra stickprov bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.6.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (15) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. |
| --- | --- |

(15)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare.

| (16) | I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre unionstillverkare på grundval av de största produktionsvolymerna under 2017 och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre unionstillverkare på grundval av de största produktionsvolymerna under 2017 och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter.

| (17) | Efter de inkomna synpunkterna ersatte kommissionen ett företag från det preliminära stickprovet med den näst största unionstillverkaren. Företaget visade att det inte hade de resurser som krävdes för att samarbeta under översynen. Det slutliga urvalet av unionstillverkare stod för mer än 60 % av den totala uppskattade produktionsvolymen i unionen. Inga andra synpunkter lämnades. Kommissionen drog slutsatsen att urvalet var representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(17)

Efter de inkomna synpunkterna ersatte kommissionen ett företag från det preliminära stickprovet med den näst största unionstillverkaren. Företaget visade att det inte hade de resurser som krävdes för att samarbeta under översynen. Det slutliga urvalet av unionstillverkare stod för mer än 60 % av den totala uppskattade produktionsvolymen i unionen. Inga andra synpunkter lämnades. Kommissionen drog slutsatsen att urvalet var representativt för unionsindustrin.

1.6.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (18) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Endast en icke-närstående importör lämnade de begärda uppgifterna. |
| --- | --- |

(18)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Endast en icke-närstående importör lämnade de begärda uppgifterna.

| (19) | Det var därför inte nödvändigt att ta stickprov av importörer. |
| --- | --- |

(19)

Det var därför inte nödvändigt att ta stickprov av importörer.

1.6.3   Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Thailand

Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Thailand

| (20) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande producenter i Thailand att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Thailands delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(20)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande producenter i Thailand att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Thailands delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (21) | Tre tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Alla tre tillverkare exporterade den produkt som översynen gäller till unionen under översynsperioden och är därför exporterande tillverkare. De står för omkring 80 % av all export från Thailand till unionen. |
| --- | --- |

(21)

Tre tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Alla tre tillverkare exporterade den produkt som översynen gäller till unionen under översynsperioden och är därför exporterande tillverkare. De står för omkring 80 % av all export från Thailand till unionen.

1.7   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (22) | Kopior av frågeformulären fanns tillgängliga på GD Handels webbplats när ärendet inleddes. Kommissionen skickade skrivelser till de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, till den icke-närstående importören och till de tre exporterande tillverkare som lämnade de begärda uppgifterna och uppmanade dem att fylla i det frågeformulär som var avsett för dem. |
| --- | --- |

(22)

Kopior av frågeformulären fanns tillgängliga på GD Handels webbplats när ärendet inleddes. Kommissionen skickade skrivelser till de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, till den icke-närstående importören och till de tre exporterande tillverkare som lämnade de begärda uppgifterna och uppmanade dem att fylla i det frågeformulär som var avsett för dem.

| (23) | Svar på frågeformuläret mottogs från de tre unionstillverkarna och de tre samarbetsvilliga tillverkarna i det berörda landet. |
| --- | --- |

(23)

Svar på frågeformuläret mottogs från de tre unionstillverkarna och de tre samarbetsvilliga tillverkarna i det berörda landet.

| (24) | Inget svar på frågeformuläret mottogs från den icke-närstående importören. |
| --- | --- |

(24)

Inget svar på frågeformuläret mottogs från den icke-närstående importören.

1.8   Kontroll

Kontroll

| (25) | Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse, samt kontrollerade dessa uppgifter tillsammans med de samarbetsvilliga parterna. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes hos följande företag: | Unionstillverkare






  — | Bonduelle SA, Renescure, Frankrike |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse, samt kontrollerade dessa uppgifter tillsammans med de samarbetsvilliga parterna. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes hos följande företag:

Unionstillverkare

—

Bonduelle SA, Renescure, Frankrike

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italien |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italien

| — | Groupe d’aucy, Theix, Frankrike |
| --- | --- |

—

Groupe d’aucy, Theix, Frankrike

| | Exporterande tillverkare i Thailand






  — | Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Thailand |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Thailand

—

Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Thailand

| — | River Kwai International Food Industrial Company Limited (RKI), Kanchanaburi, Thailand |
| --- | --- |

—

River Kwai International Food Industrial Company Limited (RKI), Kanchanaburi, Thailand

| — | Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Thailand |
| --- | --- |

—

Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Thailand

2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (26) | Den produkt som översynen gäller är densamma som i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, nämligen sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad med ättika eller ättiksyra, inte fryst, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 (Taric-nummer 2001903010), och sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte fryst, andra än produkter enligt nummer 2006, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2005 80 00 (Taric-nummer 2005800010), med ursprung i Thailand (nedan kallad den produkt som översynen gäller). |
| --- | --- |

(26)

Den produkt som översynen gäller är densamma som i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, nämligen sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad med ättika eller ättiksyra, inte fryst, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 (Taric-nummer 2001903010), och sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte fryst, andra än produkter enligt nummer 2006, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2005 80 00 (Taric-nummer 2005800010), med ursprung i Thailand (nedan kallad den produkt som översynen gäller).

(Zea mays var. saccharata)

(Zea mays var. saccharata)

den produkt som översynen gäller

| (27) | Undersökningen har visat att alla de olika typerna av den produkt som översynen gäller, trots att konserveringsmetoderna skiljer sig åt, har samma grundläggande biologiska och kemiska egenskaper och huvudsakligen används för samma ändamål. |
| --- | --- |

(27)

Undersökningen har visat att alla de olika typerna av den produkt som översynen gäller, trots att konserveringsmetoderna skiljer sig åt, har samma grundläggande biologiska och kemiska egenskaper och huvudsakligen används för samma ändamål.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (28) | Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång bekräftade denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande biologiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- | --- |

(28)

Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång bekräftade denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande biologiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den produkt som översynen gäller.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Thailand. och |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Thailand. och

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (29) | De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Thailand

Thailand

3.1.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (30) | Under översynsperioden fortsatte importen av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn från Thailand, om än på lägre nivåer än under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (dvs. från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005). Enligt Eurostat motsvarade importen av sockermajs från Thailand omkring 3,9 % av unionsmarknaden under översynsperioden, jämfört med en marknadsandel på 12,7 % under den ursprungliga undersökningen och 6 % under den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. I absoluta tal uppgick importen från Thailand till 13 643 ton under översynsperioden. Detta ledde till en minskning av importen från 41 973 ton i den ursprungliga undersökningen till 21 856 ton under den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(30)

Under översynsperioden fortsatte importen av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn från Thailand, om än på lägre nivåer än under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (dvs. från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005). Enligt Eurostat motsvarade importen av sockermajs från Thailand omkring 3,9 % av unionsmarknaden under översynsperioden, jämfört med en marknadsandel på 12,7 % under den ursprungliga undersökningen och 6 % under den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. I absoluta tal uppgick importen från Thailand till 13 643 ton under översynsperioden. Detta ledde till en minskning av importen från 41 973 ton i den ursprungliga undersökningen till 21 856 ton under den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång.

3.1.2   Dumpning under översynsperioden

Dumpning under översynsperioden

3.1.2.1   Normalvärde

Normalvärde

| (31) | Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen är representativ om den samlade inhemska försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på den inhemska marknaden per exporterande tillverkare utgjorde minst 5 % av dess samlade exportförsäljning av den produkt som översynen gäller till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen är representativ om den samlade inhemska försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på den inhemska marknaden per exporterande tillverkare utgjorde minst 5 % av dess samlade exportförsäljning av den produkt som översynen gäller till unionen under översynsperioden.

| (32) | På grundval av detta var endast en exporterande tillverkares sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden representativ. |
| --- | --- |

(32)

På grundval av detta var endast en exporterande tillverkares sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden representativ.

| (33) | Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för den exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(33)

Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för den exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden.

| (34) | Kommissionen undersökte sedan huruvida denna samarbetsvilliga exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en produkttyp är representativ om den samlade inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under översynsperioden utgjorde minst 5 % av dess samlade exportförsäljning av den likadana produkten eller den jämförbara produkttypen till unionen. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen undersökte sedan huruvida denna samarbetsvilliga exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en produkttyp är representativ om den samlade inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under översynsperioden utgjorde minst 5 % av dess samlade exportförsäljning av den likadana produkten eller den jämförbara produkttypen till unionen.

| (35) | Därefter fastställde kommissionen de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen var representativ och de produkttyper för vilka ingen inhemsk försäljning förekom eller där den inhemska försäljningen inte var representativ. |
| --- | --- |

(35)

Därefter fastställde kommissionen de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen var representativ och de produkttyper för vilka ingen inhemsk försäljning förekom eller där den inhemska försäljningen inte var representativ.

| (36) | För de produkttyper för vilka det förekom representativ inhemsk försäljning fastställde kommissionen därefter, för varje produkttyp, andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden, för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(36)

För de produkttyper för vilka det förekom representativ inhemsk försäljning fastställde kommissionen därefter, för varje produkttyp, andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden, för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (37) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  a) | Försäljningsvolymen av produkttypen, som såldes till ett nettopris lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, motsvarade mer än 80 % av den samlade försäljningsvolymen för denna produkttyp. och |
| --- | --- | --- |

(37)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

a)

Försäljningsvolymen av produkttypen, som såldes till ett nettopris lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, motsvarade mer än 80 % av den samlade försäljningsvolymen för denna produkttyp. och

| b) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (38) | I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all inhemsk försäljning av den produkttypen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(38)

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all inhemsk försäljning av den produkttypen under översynsperioden.

| (39) | Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp för den lönsamma delen av den inhemska försäljningen av produkttyperna under översynsperioden, om






  a) | Den lönsamma försäljningsvolymen av produkttypen motsvarar högst 80 % av den samlade försäljningsvolymen av denna typ. eller |
| --- | --- | --- |

(39)

Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp för den lönsamma delen av den inhemska försäljningen av produkttyperna under översynsperioden, om

a)

Den lönsamma försäljningsvolymen av produkttypen motsvarar högst 80 % av den samlade försäljningsvolymen av denna typ. eller

| b) | det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (40) | Analysen av den inhemska försäljningen för produkttyperna med representativ inhemsk försäljning visade att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lägre än tillverkningskostnaden per enhet. Följaktligen beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen. |
| --- | --- |

(40)

Analysen av den inhemska försäljningen för produkttyperna med representativ inhemsk försäljning visade att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lägre än tillverkningskostnaden per enhet. Följaktligen beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen.

| (41) | Om ingen försäljning eller endast otillräcklig försäljning av en typ av den likadana produkten förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

Om ingen försäljning eller endast otillräcklig försäljning av en typ av den likadana produkten förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (42) | Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens genomsnittliga tillverkningskostnad för den likadana produkten under översynsperioden:






  a) | De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader (FAA) för den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under översynsperioden. och |
| --- | --- | --- |

(42)

Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens genomsnittliga tillverkningskostnad för den likadana produkten under översynsperioden:

a)

De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader (FAA) för den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under översynsperioden. och

| b) | Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens vägda genomsnittliga vinst på den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden. |
| --- | --- |

b)

Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens vägda genomsnittliga vinst på den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden.

| (43) | Tillverkningskostnaden justerades vid behov. |
| --- | --- |

(43)

Tillverkningskostnaden justerades vid behov.

| (44) | För de två återstående exporterande tillverkare som inte sålde den likadana produkten för inhemsk förbrukning måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

För de två återstående exporterande tillverkare som inte sålde den likadana produkten för inhemsk förbrukning måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (45) | Normalvärdet beräknades genom att man till tillverkningskostnaden för varje produkttyp som exporterades till Europeiska unionen lade till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. |
| --- | --- |

(45)

Normalvärdet beräknades genom att man till tillverkningskostnaden för varje produkttyp som exporterades till Europeiska unionen lade till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

| (46) | För en av de två exporterande tillverkare som inte sålde den likadana produkten för inhemsk förbrukning, i enlighet med artikel 2.6 b i grundförordningen, baserades försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna och vinsten på det faktiska belopp som gällde för tillverkning och försäljning vid normal handel inom samma generella produktkategori för den exporterande tillverkaren i fråga på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(46)

För en av de två exporterande tillverkare som inte sålde den likadana produkten för inhemsk förbrukning, i enlighet med artikel 2.6 b i grundförordningen, baserades försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna och vinsten på det faktiska belopp som gällde för tillverkning och försäljning vid normal handel inom samma generella produktkategori för den exporterande tillverkaren i fråga på den inhemska marknaden.

| (47) | För den andra exporterande tillverkaren, som sålde varken den likadana produkten eller samma generella produktkategori för inhemsk förbrukning, i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen, fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna och vinsten som genomsnittet av dem som beräknats för samma generella produktkategori för de båda andra samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Denna metod säkerställer att det fastställda tillägget för vinst inte överskrider den vinst som andra exportörer normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet, i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

För den andra exporterande tillverkaren, som sålde varken den likadana produkten eller samma generella produktkategori för inhemsk förbrukning, i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen, fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna och vinsten som genomsnittet av dem som beräknats för samma generella produktkategori för de båda andra samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Denna metod säkerställer att det fastställda tillägget för vinst inte överskrider den vinst som andra exportörer normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet, i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen.

3.1.2.2   Exportpris

Exportpris

| (48) | Alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare exporterade den produkt som översynen gäller direkt till oberoende kunder i unionen under översynsperioden. Exportpriset var därför det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den produkt som översynen gäller när den säljs på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(48)

Alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare exporterade den produkt som översynen gäller direkt till oberoende kunder i unionen under översynsperioden. Exportpriset var därför det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den produkt som översynen gäller när den säljs på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.1.2.3   Jämförelse

Jämförelse

| (49) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (50) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(50)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (51) | Justeringar gjordes av exportpriset för olikheter i transportkostnader, hanterings- och lastningskostnader, kreditkostnader, bankavgifter och provisioner, i tillämpliga och vederbörligen motiverade fall. |
| --- | --- |

(51)

Justeringar gjordes av exportpriset för olikheter i transportkostnader, hanterings- och lastningskostnader, kreditkostnader, bankavgifter och provisioner, i tillämpliga och vederbörligen motiverade fall.

| (52) | Justeringarna nedåt av exportpriset var i storleksordningen 1 %–2 % för transportkostnader, 0,5 %–1,5 % för hanterings- och lastningskostnader, 0 %–0,5 % för kreditkostnader, 0 %–0,5 % för bankavgifter och 0,5 %–1,5 % för provisioner. |
| --- | --- |

(52)

Justeringarna nedåt av exportpriset var i storleksordningen 1 %–2 % för transportkostnader, 0,5 %–1,5 % för hanterings- och lastningskostnader, 0 %–0,5 % för kreditkostnader, 0 %–0,5 % för bankavgifter och 0,5 %–1,5 % för provisioner.

| (53) | Två exporterande tillverkare begärde ett negativt bidrag (positiv justering) på exportpriset för en påstådd tullkompensation, under ”Andra faktorer”, i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen. De exporterande tillverkarna hävdade att de mottar denna tullkompensation från den thailändska regeringen när den produkt som översynen gäller säljs för export, inklusive till unionens marknad. |
| --- | --- |

(53)

Två exporterande tillverkare begärde ett negativt bidrag (positiv justering) på exportpriset för en påstådd tullkompensation, under ”Andra faktorer”, i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen. De exporterande tillverkarna hävdade att de mottar denna tullkompensation från den thailändska regeringen när den produkt som översynen gäller säljs för export, inklusive till unionens marknad.

| (54) | De exporterande tillverkarna kunde visa att ett belopp motsvarande mindre än 0,5 % av fakturans värde utbetalas till dem. De exporterande tillverkarna kunde emellertid inte påvisa något samband mellan den tullersättning som erhölls och de importavgifter som betalats för alla material som ingick i den exporterade produkt som översynen gäller. Därmed avvisades kraven på negativ ersättning i enlighet med artikel 2.10 k. |
| --- | --- |

(54)

De exporterande tillverkarna kunde visa att ett belopp motsvarande mindre än 0,5 % av fakturans värde utbetalas till dem. De exporterande tillverkarna kunde emellertid inte påvisa något samband mellan den tullersättning som erhölls och de importavgifter som betalats för alla material som ingick i den exporterade produkt som översynen gäller. Därmed avvisades kraven på negativ ersättning i enlighet med artikel 2.10 k.

| (55) | Justeringarna nedåt av normalvärdet låg inom intervallet 1 %–2 % för transportkostnader och 0,5 %–1 % för kreditkostnader. |
| --- | --- |

(55)

Justeringarna nedåt av normalvärdet låg inom intervallet 1 %–2 % för transportkostnader och 0,5 %–1 % för kreditkostnader.

| (56) | En exporterande tillverkare begärde en justering av normalvärdet för skillnader i den kreditkostnad som beviljas för inhemsk försäljning och som beräknas på grundval av en korttidsränta för kommersiella lån som tillhandahålls av en affärsbank i Thailand. Kommissionen noterade att den ränta som begärdes var den högsta ränta som teoretiskt kunde utkrävas och som var tillämplig innan översynsperioden inleddes. Denna var betydligt högre än den faktiska ränta som skulle betalas enligt ett jämförbart kortfristigt låneavtal som fanns i de finansiella uppgifter som var tillämpliga under översynsperioden. Kommissionen justerade därför den ersättning som påstods ligga till grund för den faktiskt tillämpade räntesatsen för jämförbara transaktioner. |
| --- | --- |

(56)

En exporterande tillverkare begärde en justering av normalvärdet för skillnader i den kreditkostnad som beviljas för inhemsk försäljning och som beräknas på grundval av en korttidsränta för kommersiella lån som tillhandahålls av en affärsbank i Thailand. Kommissionen noterade att den ränta som begärdes var den högsta ränta som teoretiskt kunde utkrävas och som var tillämplig innan översynsperioden inleddes. Denna var betydligt högre än den faktiska ränta som skulle betalas enligt ett jämförbart kortfristigt låneavtal som fanns i de finansiella uppgifter som var tillämpliga under översynsperioden. Kommissionen justerade därför den ersättning som påstods ligga till grund för den faktiskt tillämpade räntesatsen för jämförbara transaktioner.

| (57) | Två exporterande tillverkare begärde att en lägre vinstmarginal skulle användas om kommissionen skulle konstruera normalvärdet, för att återspegla det faktum att försäljning av märkesprodukter (eget varumärke) på hemmamarknaden medför en högre vinstmarginal än försäljning utan varumärke (dvs. inte eget varumärke, utan vanligtvis kundens varumärke) på unionens marknad. |
| --- | --- |

(57)

Två exporterande tillverkare begärde att en lägre vinstmarginal skulle användas om kommissionen skulle konstruera normalvärdet, för att återspegla det faktum att försäljning av märkesprodukter (eget varumärke) på hemmamarknaden medför en högre vinstmarginal än försäljning utan varumärke (dvs. inte eget varumärke, utan vanligtvis kundens varumärke) på unionens marknad.

| (58) | I enlighet med den ursprungliga undersökningen godtog kommissionen dessa anspråk i den mån det var tillämpligt och gjorde en justering enligt artikel 2.10 d i grundförordningen. Uppgifterna har lämnats till de berörda företagen. |
| --- | --- |

(58)

I enlighet med den ursprungliga undersökningen godtog kommissionen dessa anspråk i den mån det var tillämpligt och gjorde en justering enligt artikel 2.10 d i grundförordningen. Uppgifterna har lämnats till de berörda företagen.

3.1.2.4   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (59) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den produkt som översynen gäller, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(59)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den produkt som översynen gäller, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (60) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade en exporterande tillverkare beräkningen av dess dumpningsmarginal och påpekade ett potentiellt skrivfel. Med beaktande av dessa synpunkter reviderade kommissionen sin beräkning för att korrigera skrivfelet och fastställde en reviderad dumpningsmarginal för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Kommissionen konstaterade att den exporterande tillverkaren inte ägnade sig åt dumpning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(60)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade en exporterande tillverkare beräkningen av dess dumpningsmarginal och påpekade ett potentiellt skrivfel. Med beaktande av dessa synpunkter reviderade kommissionen sin beräkning för att korrigera skrivfelet och fastställde en reviderad dumpningsmarginal för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Kommissionen konstaterade att den exporterande tillverkaren inte ägnade sig åt dumpning under översynsperioden.

| (61) | Efter det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter, vad gäller korrigeringen av skrivfelet, lämnade en annan samarbetsvillig exporterande tillverkare synpunkter på effekten av den reviderade beräkningen på sin egen dumpningsmarginal. Dessa synpunkter lämnades med försening, fyra dagar efter fristen för synpunkter och ingen icke-konfidentiell version av inlagan tillhandahölls. Kommissionen kunde därför inte formellt beakta synpunkterna. Under alla omständigheter fann kommissionen att synpunkterna inte skulle ha haft någon inverkan på den exporterande tillverkarens tidigare angivna dumpningsmarginal. |
| --- | --- |

(61)

Efter det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter, vad gäller korrigeringen av skrivfelet, lämnade en annan samarbetsvillig exporterande tillverkare synpunkter på effekten av den reviderade beräkningen på sin egen dumpningsmarginal. Dessa synpunkter lämnades med försening, fyra dagar efter fristen för synpunkter och ingen icke-konfidentiell version av inlagan tillhandahölls. Kommissionen kunde därför inte formellt beakta synpunkterna. Under alla omständigheter fann kommissionen att synpunkterna inte skulle ha haft någon inverkan på den exporterande tillverkarens tidigare angivna dumpningsmarginal.

| (62) | Trots korrigeringen av skrivfelet för en exporterande tillverkare förblir kommissionens slutsats oförändrad beträffande dumpning i landet som helhet. Detta beror på att de andra två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, som stod för mer än 90 % av den totala importen av den berörda produkten till unionen från samarbetsvilliga exporterande tillverkare, befanns ägna sig åt dumpning på betydande nivåer under översynsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Trots korrigeringen av skrivfelet för en exporterande tillverkare förblir kommissionens slutsats oförändrad beträffande dumpning i landet som helhet. Detta beror på att de andra två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, som stod för mer än 90 % av den totala importen av den berörda produkten till unionen från samarbetsvilliga exporterande tillverkare, befanns ägna sig åt dumpning på betydande nivåer under översynsperioden.

| (63) | Dumpningsmarginalen på nationell nivå, på grundval av den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för alla tre samarbetsvilliga exporterande tillverkare, uttryckt som en procentandel av cif-priset vid unionens gräns före tull, låg över minimigränsen (4,3 %). Kommissionen slog därför fast att dumpningen fortsatte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(63)

Dumpningsmarginalen på nationell nivå, på grundval av den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för alla tre samarbetsvilliga exporterande tillverkare, uttryckt som en procentandel av cif-priset vid unionens gräns före tull, låg över minimigränsen (4,3 %). Kommissionen slog därför fast att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

| (64) | Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Thailand samt förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån i unionen. |
| --- | --- |

(64)

Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Thailand samt förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån i unionen.

4.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Thailand.

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Thailand.

| (65) | Den information som kommissionen har tillgång till om produktion och outnyttjad kapacitet består av uppgifter som lämnats av tre samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Thailand, uppgifter från sökanden i begäran om översyn och ytterligare information som lämnats av sökanden under förfarandets gång. |
| --- | --- |

(65)

Den information som kommissionen har tillgång till om produktion och outnyttjad kapacitet består av uppgifter som lämnats av tre samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Thailand, uppgifter från sökanden i begäran om översyn och ytterligare information som lämnats av sökanden under förfarandets gång.

| (66) | En av de thailändska tillverkarna, RKI, lämnade uppgifter om produktion och kapacitet separat för ”halvfabrikat” och ”färdiga varor”. Den enda skillnaden mellan dessa varukategorier var att ”färdiga varor” hade en etikett som anbringats på burkarna, medan ”halvfabrikat” inte hade någon märkning. Kommissionen betraktade kapaciteten för ”halvfabrikat” som den mest relevanta siffran för den produkt som översynen gäller, eftersom kapaciteten för färdiga varor beräknades på grundval av den nuvarande tidsåtgången för märkning, som skulle kunna öka. |
| --- | --- |

(66)

En av de thailändska tillverkarna, RKI, lämnade uppgifter om produktion och kapacitet separat för ”halvfabrikat” och ”färdiga varor”. Den enda skillnaden mellan dessa varukategorier var att ”färdiga varor” hade en etikett som anbringats på burkarna, medan ”halvfabrikat” inte hade någon märkning. Kommissionen betraktade kapaciteten för ”halvfabrikat” som den mest relevanta siffran för den produkt som översynen gäller, eftersom kapaciteten för färdiga varor beräknades på grundval av den nuvarande tidsåtgången för märkning, som skulle kunna öka.

| (67) | På grundval av de uppgifter som erhållits under kontrollen ansåg kommissionen dessutom att den procentuella avkastning som användes vid beräkningen av RKI:s kapacitet för halvfabrikat var för låg och justerade den uppåt. |
| --- | --- |

(67)

På grundval av de uppgifter som erhållits under kontrollen ansåg kommissionen dessutom att den procentuella avkastning som användes vid beräkningen av RKI:s kapacitet för halvfabrikat var för låg och justerade den uppåt.

| (68) | Därför uppskattade kommissionen den outnyttjade kapaciteten för de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till cirka 70 000 ton av den produkt som översynen gäller under översynsperioden. Eftersom de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna stod för omkring 45 % av den uppskattade totala bearbetningskapaciteten för alla thailändska tillverkare i begäran om översyn (300 000 ton), beräknade kommissionen genom extrapolering den totala outnyttjade kapaciteten för alla thailändska tillverkare till omkring 150 000 ton. Detta motsvarar mer än 40 % av den totala unionsförbrukningen under översynsperioden och omkring 11 gånger den totala thailändska exporten av den produkt som översynen gäller till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(68)

Därför uppskattade kommissionen den outnyttjade kapaciteten för de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till cirka 70 000 ton av den produkt som översynen gäller under översynsperioden. Eftersom de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna stod för omkring 45 % av den uppskattade totala bearbetningskapaciteten för alla thailändska tillverkare i begäran om översyn (300 000 ton), beräknade kommissionen genom extrapolering den totala outnyttjade kapaciteten för alla thailändska tillverkare till omkring 150 000 ton. Detta motsvarar mer än 40 % av den totala unionsförbrukningen under översynsperioden och omkring 11 gånger den totala thailändska exporten av den produkt som översynen gäller till unionen under översynsperioden.

| (69) | Den bevisning som lämnats av sökanden visar dessutom att den volym av sockermajs som är tillgänglig för bearbetning under 2018 förväntades ligga mellan 12,5 % och 25 % högre än under 2017 (11). En icke-samarbetsvillig producent av thailändsk sockermajs, Sunsweet Public Company Limited, investerade 170,6 miljoner baht (cirka 4,5 miljoner euro) under 2018 i maskiner och utrustning för att öka produktionskapacitet och produktionseffektivitet (12). |
| --- | --- |

(69)

Den bevisning som lämnats av sökanden visar dessutom att den volym av sockermajs som är tillgänglig för bearbetning under 2018 förväntades ligga mellan 12,5 % och 25 % högre än under 2017 (11). En icke-samarbetsvillig producent av thailändsk sockermajs, Sunsweet Public Company Limited, investerade 170,6 miljoner baht (cirka 4,5 miljoner euro) under 2018 i maskiner och utrustning för att öka produktionskapacitet och produktionseffektivitet (12).

11

12

| (70) | Kommissionen konstaterade därför att de thailändska tillverkarna av sockermajs har en stor outnyttjad kapacitet som kan användas för att öka exporten till unionens marknad om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen konstaterade därför att de thailändska tillverkarna av sockermajs har en stor outnyttjad kapacitet som kan användas för att öka exporten till unionens marknad om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

4.2   Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån i unionen

Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån i unionen

| (71) | För att fastställa den potentiella importutvecklingen om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra, beaktade kommissionen unionsmarknadens attraktionskraft vad gäller priser. Eftersom mer än 85 % av de samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarnas försäljning till unionsmarknaden bestod av stora konservburkar av vanlig typ, och omkring 42 % av den thailändska exporten till tredjeländer också bestod av sådana burkar, fokuserade analysen på dessa produkttyper. |
| --- | --- |

(71)

För att fastställa den potentiella importutvecklingen om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra, beaktade kommissionen unionsmarknadens attraktionskraft vad gäller priser. Eftersom mer än 85 % av de samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarnas försäljning till unionsmarknaden bestod av stora konservburkar av vanlig typ, och omkring 42 % av den thailändska exporten till tredjeländer också bestod av sådana burkar, fokuserade analysen på dessa produkttyper.

| (72) | En jämförelse av sådan försäljning fritt fabrik visade att priserna till unionsmarknaden låg omkring 20 % högre än priserna för samma produkttyp till tredjeländer. Med tanke på att priserna på unionens marknad är betydligt högre står det klart att den fortfarande är en attraktiv marknad för de thailändska exporterande tillverkarna. Detta resultat är representativt för alla thailändska exportörer eftersom de exporterande tillverkarna stod för omkring 80 % av all thailändsk export till unionen under översynsperioden, såsom nämns i skäl (21). |
| --- | --- |

(72)

En jämförelse av sådan försäljning fritt fabrik visade att priserna till unionsmarknaden låg omkring 20 % högre än priserna för samma produkttyp till tredjeländer. Med tanke på att priserna på unionens marknad är betydligt högre står det klart att den fortfarande är en attraktiv marknad för de thailändska exporterande tillverkarna. Detta resultat är representativt för alla thailändska exportörer eftersom de exporterande tillverkarna stod för omkring 80 % av all thailändsk export till unionen under översynsperioden, såsom nämns i skäl (21).

| (73) | Kommissionen noterade också att de thailändska tillverkare som inte samarbetade i undersökningen var föremål för högre antidumpningstullar i genomsnitt än de företag som samarbetade i undersökningen. Det är alltså mer sannolikt att dessa företag skulle öka sin export till unionsmarknaden om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen noterade också att de thailändska tillverkare som inte samarbetade i undersökningen var föremål för högre antidumpningstullar i genomsnitt än de företag som samarbetade i undersökningen. Det är alltså mer sannolikt att dessa företag skulle öka sin export till unionsmarknaden om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra.

| (74) | Thailands betydande exportvolymer och marknadsandelar under den ursprungliga undersökningsperioden (41 973 ton, 12,7 %) och den fortsatta exporten av den produkt som översynen gäller från Thailand till unionsmarknaden under översynsperioden (13 643 ton, 3,9 %) låter kommissionen dra slutsatsen att unionsmarknaden är attraktiv för de thailändska tillverkarna av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(74)

Thailands betydande exportvolymer och marknadsandelar under den ursprungliga undersökningsperioden (41 973 ton, 12,7 %) och den fortsatta exporten av den produkt som översynen gäller från Thailand till unionsmarknaden under översynsperioden (13 643 ton, 3,9 %) låter kommissionen dra slutsatsen att unionsmarknaden är attraktiv för de thailändska tillverkarna av den produkt som översynen gäller.

| (75) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de thailändska myndigheterna att exportvolymen från Thailand minskade betydligt (-67 %) jämfört med den ursprungliga undersökningsperioden. De hävdade också att en fortsatt dumpning inte var sannolik, med tanke på att unionsindustrins marknadsandel minskade med 1 % under skadeundersökningsperioden, medan den thailändska exporten till unionen förblev stabil på 3,9 %. |
| --- | --- |

(75)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de thailändska myndigheterna att exportvolymen från Thailand minskade betydligt (-67 %) jämfört med den ursprungliga undersökningsperioden. De hävdade också att en fortsatt dumpning inte var sannolik, med tanke på att unionsindustrins marknadsandel minskade med 1 % under skadeundersökningsperioden, medan den thailändska exporten till unionen förblev stabil på 3,9 %.

| (76) | De thailändska myndigheterna bestrider dock inte det faktum att den produkt som översynen gäller övervägande såldes till dumpade priser till unionen, och inte heller att export av den produkt som översynen gäller fortsatte i betydande omfattning trots de gällande åtgärderna. Kommissionen vidhåller därför sin slutsats vad gäller sannolikheten för fortsatt dumpning. |
| --- | --- |

(76)

De thailändska myndigheterna bestrider dock inte det faktum att den produkt som översynen gäller övervägande såldes till dumpade priser till unionen, och inte heller att export av den produkt som översynen gäller fortsatte i betydande omfattning trots de gällande åtgärderna. Kommissionen vidhåller därför sin slutsats vad gäller sannolikheten för fortsatt dumpning.

| (77) | De thailändska myndigheterna hävdade vidare att justeringen av den thailändska produktionskapaciteten, och därmed den outnyttjade kapacitet som avses i skälen (66)–(70) var grundlös, utan att motivera detta påstående. Den thailändska exporterande tillverkare vars produktionskapacitet justerades bestred inte justeringen. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(77)

De thailändska myndigheterna hävdade vidare att justeringen av den thailändska produktionskapaciteten, och därmed den outnyttjade kapacitet som avses i skälen (66)–(70) var grundlös, utan att motivera detta påstående. Den thailändska exporterande tillverkare vars produktionskapacitet justerades bestred inte justeringen. Påståendet avvisas därför.

| (78) | De thailändska myndigheterna hävdade vidare att eftersom den thailändska exporten endast stod för 0,9 % av de samarbetsvilliga thailändska tillverkarnas totala outnyttjade kapacitet, är unionsmarknaden inte längre attraktiv för thailändska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(78)

De thailändska myndigheterna hävdade vidare att eftersom den thailändska exporten endast stod för 0,9 % av de samarbetsvilliga thailändska tillverkarnas totala outnyttjade kapacitet, är unionsmarknaden inte längre attraktiv för thailändska exporterande tillverkare.

| (79) | I själva verket var dock den thailändska exportvolymen omkring 9 % (13) av den totala thailändska outnyttjade kapaciteten. Detta bekräftar att de thailändska exporterande tillverkarna fortsätter att exportera betydande volymer till unionen trots de gällande åtgärderna, och har avsevärd outnyttjad kapacitet att öka sin export av den produkt som översynen gäller, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(79)

I själva verket var dock den thailändska exportvolymen omkring 9 % (13) av den totala thailändska outnyttjade kapaciteten. Detta bekräftar att de thailändska exporterande tillverkarna fortsätter att exportera betydande volymer till unionen trots de gällande åtgärderna, och har avsevärd outnyttjad kapacitet att öka sin export av den produkt som översynen gäller, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

13

| (80) | Om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla kommer följaktligen importen från Thailand till unionen sannolikt att öka avsevärt och till dumpade priser. |
| --- | --- |

(80)

Om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla kommer följaktligen importen från Thailand till unionen sannolikt att öka avsevärt och till dumpade priser.

4.3   Slutsats

Slutsats

| (81) | Följaktligen, särskilt mot bakgrund av den dumpningsmarginal som fastställdes under översynsperioden, den betydande outnyttjade kapacitet som finns i Thailand och unionsmarknadens attraktionskraft, drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle medföra fortsatt dumpning, och att den dumpade exporten skulle nå unionsmarknaden i betydande volymer. Det anses därför sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de nuvarande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(81)

Följaktligen, särskilt mot bakgrund av den dumpningsmarginal som fastställdes under översynsperioden, den betydande outnyttjade kapacitet som finns i Thailand och unionsmarknadens attraktionskraft, drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle medföra fortsatt dumpning, och att den dumpade exporten skulle nå unionsmarknaden i betydande volymer. Det anses därför sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de nuvarande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

5.   SKADA

SKADA

5.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (82) | Den likadana produkten tillverkades av mer än 20 tillverkare under skadeundersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(82)

Den likadana produkten tillverkades av mer än 20 tillverkare under skadeundersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (83) | Unionens sammanlagda produktion under översynsperioden fastställdes till omkring 376 000 ton, på grundval av de uppgifter som lämnats av unionsindustrin. Som anges i skäl (15) omfattade urvalet tre unionstillverkare som står för mer än 60 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(83)

Unionens sammanlagda produktion under översynsperioden fastställdes till omkring 376 000 ton, på grundval av de uppgifter som lämnats av unionsindustrin. Som anges i skäl (15) omfattade urvalet tre unionstillverkare som står för mer än 60 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.

5.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (84) | Kommissionen fastställde unionens förbrukning som summan av unionsindustrins försäljningsvolym på unionens marknad och den sammanlagda importen till unionen enligt databasen Comext (Eurostat). |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen fastställde unionens förbrukning som summan av unionsindustrins försäljningsvolym på unionens marknad och den sammanlagda importen till unionen enligt databasen Comext (Eurostat).

| (85) | Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 2 %.

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (i ton) | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning | 343 325 | 347 950 | 354 821 | 348 682 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 101 | 103 | 102 |
| Källa: Eurostat, uppgifter som lämnats in av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(85)

Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 2 %.

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen (i ton)

Förbrukning i unionen (i ton)

2015

2016

2017

Översynsperioden

Total förbrukning

343 325

347 950

354 821

348 682

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

101

101

103

103

102

102

Källa: Eurostat, uppgifter som lämnats in av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

5.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

5.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (86) | Kommissionen fastställde importvolymen från Thailand till unionen på grundval av uppgifter från databasen Comext (Eurostat) och marknadsandelarna för importen genom att jämföra dessa importvolymer med unionens förbrukning enligt tabell 1. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen fastställde importvolymen från Thailand till unionen på grundval av uppgifter från databasen Comext (Eurostat) och marknadsandelarna för importen genom att jämföra dessa importvolymer med unionens förbrukning enligt tabell 1.

| (87) | Import av den produkt som översynen gäller till unionen från Thailand ökade med 3 %, från 13 307 ton 2015 till omkring 13 643 ton under översynsperioden, efter en minskning med 12 % under 2016.

  Tabell 2


  Unionens importvolym från Thailand (i ton) | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Thailand | 13 307 | 11 674 | 12 341 | 13 643 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 88 | 93 | 103 |
| Källa: Eurostat |

(87)

Import av den produkt som översynen gäller till unionen från Thailand ökade med 3 %, från 13 307 ton 2015 till omkring 13 643 ton under översynsperioden, efter en minskning med 12 % under 2016.

Tabell 2

Tabell 2

Unionens importvolym från Thailand (i ton)

Unionens importvolym från Thailand (i ton)

2015

2016

2017

Översynsperioden

Importvolym från Thailand

13 307

11 674

12 341

13 643

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

88

88

93

93

103

103

Källa: Eurostat

Källa:

| (88) | Den motsvarande marknadsandelen för thailändska exportörer på unionsmarknaden utvecklades på liknande sätt i takt med importvolymen, och uppgick till 3,9 % under översynsperioden.

  Tabell 3


  Marknadsandel för importen från Thailand (%) | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importandel från Thailand | 3,9 | 3,4 | 3,5 | 3,9 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 87 | 90 | 100 |
| Källa: Eurostat, uppgifter som lämnats in av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(88)

Den motsvarande marknadsandelen för thailändska exportörer på unionsmarknaden utvecklades på liknande sätt i takt med importvolymen, och uppgick till 3,9 % under översynsperioden.

Tabell 3

Tabell 3

Marknadsandel för importen från Thailand (%)

Marknadsandel för importen från Thailand (%)

2015

2016

2017

Översynsperioden

Importandel från Thailand

3,9

3,4

3,5

3,9

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

87

87

90

90

100

100

Källa: Eurostat, uppgifter som lämnats in av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

5.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (89) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från databasen Comext (Eurostat). |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från databasen Comext (Eurostat).

| (90) | De genomsnittliga importpriserna för den produkt från Thailand som översynen gäller minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 4


  Genomsnittligt importpris från Thailand (euro/ton) | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpris från Thailand | 929 | 913 | 869 | 786 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 98 | 94 | 85 |
| Källa: Eurostat |

(90)

De genomsnittliga importpriserna för den produkt från Thailand som översynen gäller minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 4

Tabell 4

Genomsnittligt importpris från Thailand (euro/ton)

Genomsnittligt importpris från Thailand (euro/ton)

2015

2016

2017

Översynsperioden

Importpris från Thailand

929

913

869

786

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

98

98

94

94

85

85

Källa: Eurostat

Källa:

| (91) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra






  a) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de unionstillverkare som ingick i urvalet debiterade icke-närstående kunder på unionens marknad, justerat till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(91)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

a)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de unionstillverkare som ingick i urvalet debiterade icke-närstående kunder på unionens marknad, justerat till nivån fritt fabrik, och

| b) | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga thailändska tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionens marknad, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt), med lämpliga justeringar för konventionella tullar och importkostnader inklusive lossning och tullklarering. |
| --- | --- |

b)

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga thailändska tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionens marknad, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt), med lämpliga justeringar för konventionella tullar och importkostnader inklusive lossning och tullklarering.

| (92) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, vid behov efter nödvändiga justeringar och med avräkning för rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet under översynsperioden. De visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan -0,7 % och 4,25 % för importen från det berörda landet till unionsmarknaden. Omkring 79 % av importen från de exporterande tillverkarna i Thailand i urvalet underskred unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(92)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, vid behov efter nödvändiga justeringar och med avräkning för rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet under översynsperioden. De visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan -0,7 % och 4,25 % för importen från det berörda landet till unionsmarknaden. Omkring 79 % av importen från de exporterande tillverkarna i Thailand i urvalet underskred unionsindustrins priser.

5.4   Import från andra tredjeländer än Thailand

Import från andra tredjeländer än Thailand

| (93) | Importen av sockermajs från andra tredjeländer än Thailand kom huvudsakligen från Förenta staterna och Kina. |
| --- | --- |

(93)

Importen av sockermajs från andra tredjeländer än Thailand kom huvudsakligen från Förenta staterna och Kina.

| (94) | Marknadsandelen för import från andra tredjeländer minskade från 2,2 % till 1,2 % under skadeundersökningsperioden. Den individuella marknadsandelen för de två största exportländerna utöver Thailand förblev under 1 %.

  Tabell 5


  Marknadsandel av importen | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förenta staterna | 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,6 % |
| Kina | 0,6 % | 0,4 % | 0,3 % | 0,4 % |
| Övriga länder | 0,7 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Totalt | 2,2 % | 1,7 % | 1,1 % | 1,2 % |
| Index (2015 = 100) | 100 | 79 | 52 | 55 |
| Källa: Eurostat |

(94)

Marknadsandelen för import från andra tredjeländer minskade från 2,2 % till 1,2 % under skadeundersökningsperioden. Den individuella marknadsandelen för de två största exportländerna utöver Thailand förblev under 1 %.

Tabell 5

Tabell 5

Marknadsandel av importen

Marknadsandel av importen

2015

2016

2017

Översynsperioden

Förenta staterna

0,9 %

0,8 %

0,6 %

0,6 %

Kina

0,6 %

0,4 %

0,3 %

0,4 %

Övriga länder

0,7 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

Totalt

2,2 %

1,7 %

1,1 %

1,2 %

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100)

100

100

79

79

52

52

55

55

Källa: Eurostat

Källa:

5.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

5.5.1   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| (95) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (96) | Denna marknad kännetecknas bland annat av två försäljningskanaler, dvs. försäljning under tillverkarens eget varumärke och försäljning under detaljhandlarnas varumärke. Försäljning genom den första kanalen jämfört med den andra leder vanligen till högre försäljningskostnader, särskilt för att täcka kostnader för marknadsföring och reklam, och ger även upphov till högre försäljningspriser. |
| --- | --- |

(96)

Denna marknad kännetecknas bland annat av två försäljningskanaler, dvs. försäljning under tillverkarens eget varumärke och försäljning under detaljhandlarnas varumärke. Försäljning genom den första kanalen jämfört med den andra leder vanligen till högre försäljningskostnader, särskilt för att täcka kostnader för marknadsföring och reklam, och ger även upphov till högre försäljningspriser.

| (97) | Undersökningen visade att all konkurrerande import från de thailändska exporterande tillverkarna i urvalet gällde den andra kanalen, dvs. detaljhandlarnas varumärke. Det ansågs därför lämpligt att i skadeanalysen särskilja unionsindustrins försäljning under eget varumärke och under detaljhandlares varumärke där tillämpligt, eftersom den dumpade importen konkurrerar med unionsindustrins likadana produkter som säljs under detaljhandlarnas märke. Denna åtskillnad gjordes särskilt för fastställandet av försäljningsvolymer, försäljningspriser och lönsamhet. För fullständighetens skull visas och analyseras de totala resultaten (inbegripet både det egna varumärket och detaljhandlarnas varumärken) i tabellerna 9, 13 och 16. Under översynsperioden stod unionsindustrins försäljning under detaljhandlares varumärken för omkring 67 % av unionsindustrins totala försäljningsvolym. och för omkring 57 % av dess försäljningsvärde. |
| --- | --- |

(97)

Undersökningen visade att all konkurrerande import från de thailändska exporterande tillverkarna i urvalet gällde den andra kanalen, dvs. detaljhandlarnas varumärke. Det ansågs därför lämpligt att i skadeanalysen särskilja unionsindustrins försäljning under eget varumärke och under detaljhandlares varumärke där tillämpligt, eftersom den dumpade importen konkurrerar med unionsindustrins likadana produkter som säljs under detaljhandlarnas märke. Denna åtskillnad gjordes särskilt för fastställandet av försäljningsvolymer, försäljningspriser och lönsamhet. För fullständighetens skull visas och analyseras de totala resultaten (inbegripet både det egna varumärket och detaljhandlarnas varumärken) i tabellerna 9, 13 och 16. Under översynsperioden stod unionsindustrins försäljning under detaljhandlares varumärken för omkring 67 % av unionsindustrins totala försäljningsvolym. och för omkring 57 % av dess försäljningsvärde.

| (98) | Med tanke på att unionsindustrin endast bearbetar sockermajs under sommarmånaderna är ett antal skadeindikatorer i princip identiska för 2017 och översynsperioden (1 juli 2017–30 juni 2018). Detta gäller särskilt produktion och produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(98)

Med tanke på att unionsindustrin endast bearbetar sockermajs under sommarmånaderna är ett antal skadeindikatorer i princip identiska för 2017 och översynsperioden (1 juli 2017–30 juni 2018). Detta gäller särskilt produktion och produktionskapacitet.

| (99) | Som nämns i skäl (14) användes ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(99)

Som nämns i skäl (14) användes ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

| (100) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna utifrån uppgifter som lämnats av unionsindustrin och de kontrollerade frågeformulärssvaren från unionstillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(100)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna utifrån uppgifter som lämnats av unionsindustrin och de kontrollerade frågeformulärssvaren från unionstillverkarna i urvalet.

| (101) | Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (102) | Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(102)

Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (103) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(103)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (104) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(104)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

5.5.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

5.5.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (105) | Från en nivå på omkring 359 000 ton 2015 ökade unionsindustrins tillverkning med 5 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 6


  Unionens produktion | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 359 250 | 343 539 | 376 337 | 376 437 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 96 | 105 | 105 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret |

(105)

Från en nivå på omkring 359 000 ton 2015 ökade unionsindustrins tillverkning med 5 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 6

Tabell 6

Unionens produktion

Unionens produktion

2015

2016

2017

Översynsperioden

Produktion (ton)

359 250

343 539

376 337

376 437

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

96

96

105

105

105

105

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

Källa:

| (106) | Produktionskapaciteten var stabil under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 7


  Unionens produktionskapacitet | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitet (ton) | 465 311 | 465 370 | 465 876 | 465 876 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret |

(106)

Produktionskapaciteten var stabil under skadeundersökningsperioden.

Tabell 7

Tabell 7

Unionens produktionskapacitet

Unionens produktionskapacitet

2015

2016

2017

Översynsperioden

Kapacitet (ton)

465 311

465 370

465 876

465 876

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

100

100

100

100

100

100

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

Källa:

| (107) | Kapacitetsutnyttjandet följde samma trend som produktionen och ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden till 81 %.

  Tabell 8


  Kapacitetsutnyttjande i unionen | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 77 | 74 | 81 | 81 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 96 | 105 | 105 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret |

(107)

Kapacitetsutnyttjandet följde samma trend som produktionen och ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden till 81 %.

Tabell 8

Tabell 8

Kapacitetsutnyttjande i unionen

Kapacitetsutnyttjande i unionen

2015

2016

2017

Översynsperioden

Kapacitetsutnyttjande (%)

77

74

81

81

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

96

96

105

105

105

105

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

Källa:

5.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (108) | Försäljningen av unionens produktion avsedd för detaljhandlarnas varumärke på unionsmarknaden till icke närstående kunder ökade med 3 % under översynsperioden.

  Tabell 9


  Försäljningsvolym i EU | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionens försäljningsvolym (detaljhandlares varumärken) till icke närstående kunder (ton) | 214 495 | 219 646 | 225 522 | 220 839 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 102 | 105 | 103 |
| Unionens försäljningsvolym (egna och detaljhandlares varumärken) till icke närstående kunder (ton) | 322 501 | 330 246 | 338 455 | 330 875 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 102 | 105 | 103 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret |

(108)

Försäljningen av unionens produktion avsedd för detaljhandlarnas varumärke på unionsmarknaden till icke närstående kunder ökade med 3 % under översynsperioden.

Tabell 9

Tabell 9

Försäljningsvolym i EU

Försäljningsvolym i EU

2015

2016

2017

Översynsperioden

Unionens försäljningsvolym (detaljhandlares varumärken) till icke närstående kunder (ton)

214 495

219 646

225 522

220 839

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

102

102

105

105

103

103

Unionens försäljningsvolym (egna och detaljhandlares varumärken) till icke närstående kunder (ton)

322 501

330 246

338 455

330 875

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

102

102

105

105

103

103

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

Källa:

| (109) | Unionens sammanlagda försäljning (egna och detaljhandlares varumärken) av sin tillverkning på unionsmarknaden till icke närstående kunder följde samma mönster som detaljhandlarnas försäljning av sina varumärken, dvs. den ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(109)

Unionens sammanlagda försäljning (egna och detaljhandlares varumärken) av sin tillverkning på unionsmarknaden till icke närstående kunder följde samma mönster som detaljhandlarnas försäljning av sina varumärken, dvs. den ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden.

| (110) | Unionsindustrins marknadsandel var 94 % under 2015 och ökade med en procentenhet till 95 % under översynsperioden.

  Tabell 10


  Unionens marknadsandel | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins marknadsandel (egna och detaljhandlares varumärken) (%) | 94 | 95 | 95 | 95 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret |

(110)

Unionsindustrins marknadsandel var 94 % under 2015 och ökade med en procentenhet till 95 % under översynsperioden.

Tabell 10

Tabell 10

Unionens marknadsandel

Unionens marknadsandel

2015

2016

2017

Översynsperioden

Unionsindustrins marknadsandel (egna och detaljhandlares varumärken) (%)

94

95

95

95

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

101

101

101

101

101

101

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

Källa:

5.5.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (111) | Mellan 2015 och översynsperioden ökade unionsförbrukningen något (2 %) medan unionsindustrin lyckades öka sin marknadsandel med 1 % genom ökad försäljning. |
| --- | --- |

(111)

Mellan 2015 och översynsperioden ökade unionsförbrukningen något (2 %) medan unionsindustrin lyckades öka sin marknadsandel med 1 % genom ökad försäljning.

5.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (112) | Sysselsättningsnivån i unionsindustrin minskade först med 11 % mellan 2015 och 2017, och ökade därefter med 6 procentenheter under översynsperioden. Totalt minskade sysselsättningen i unionsindustrin med 5 % under skadeundersökningsperioden, från omkring 2 200 till 2 100 heltidsekvivalenter.

  Tabell 11


  Sysselsättning | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning mätt i heltidsekvivalenter | 2 203 | 1 993 | 1 964 | 2 092 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 90 | 89 | 95 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret |

(112)

Sysselsättningsnivån i unionsindustrin minskade först med 11 % mellan 2015 och 2017, och ökade därefter med 6 procentenheter under översynsperioden. Totalt minskade sysselsättningen i unionsindustrin med 5 % under skadeundersökningsperioden, från omkring 2 200 till 2 100 heltidsekvivalenter.

Tabell 11

Tabell 11

Sysselsättning

Sysselsättning

2015

2016

2017

Översynsperioden

Sysselsättning mätt i heltidsekvivalenter

2 203

1 993

1 964

2 092

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

90

90

89

89

95

95

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

Källa:

| (113) | Produktiviteten hos unionsindustrins arbetskraft, mätt som produktion (i ton) per heltidsekvivalent och år, var först 163 ton per heltidsekvivalent, som ökade med 17 % mellan 2015 och 2017 och sedan minskade med 7 procentenheter under översynsperioden. Totalt ökade produktiviteten med 10 % till 180 ton per heltidsekvivalent och år. Detta återspeglar den ökade användningen av avancerade maskiner på bekostnad av manuellt arbete.

  Tabell 12


  Unionens produktivitet | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (ton/heltidsekvivalenter) | 163 | 172 | 192 | 180 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 106 | 117 | 110 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret |

(113)

Produktiviteten hos unionsindustrins arbetskraft, mätt som produktion (i ton) per heltidsekvivalent och år, var först 163 ton per heltidsekvivalent, som ökade med 17 % mellan 2015 och 2017 och sedan minskade med 7 procentenheter under översynsperioden. Totalt ökade produktiviteten med 10 % till 180 ton per heltidsekvivalent och år. Detta återspeglar den ökade användningen av avancerade maskiner på bekostnad av manuellt arbete.

Tabell 12

Tabell 12

Unionens produktivitet

Unionens produktivitet

2015

2016

2017

Översynsperioden

Produktivitet (ton/heltidsekvivalenter)

163

172

192

180

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

106

106

117

117

110

110

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

Källa:

5.5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (114) | Undersökningen fastställde att dumpningen fortgick, och att den landsomfattande dumpningsmarginalens magnitud som visas i skäl (63) ligger ovanför miniminivån. |
| --- | --- |

(114)

Undersökningen fastställde att dumpningen fortgick, och att den landsomfattande dumpningsmarginalens magnitud som visas i skäl (63) ligger ovanför miniminivån.

| (115) | Samtidigt förblev importnivån betydande för den produkt som översynen gäller under översynsperioden (3,9 %), men dock relativt begränsad. |
| --- | --- |

(115)

Samtidigt förblev importnivån betydande för den produkt som översynen gäller under översynsperioden (3,9 %), men dock relativt begränsad.

| (116) | De makro- och mikroindikatorer som undersökts visar att även om antidumpningsåtgärderna delvis har uppnått sitt avsedda syfte att undanröja den skada som unionsproducenterna lidit, står industrin fortfarande under ständig press på grund av de thailändska exporterande tillverkarnas låga priser. |
| --- | --- |

(116)

De makro- och mikroindikatorer som undersökts visar att även om antidumpningsåtgärderna delvis har uppnått sitt avsedda syfte att undanröja den skada som unionsproducenterna lidit, står industrin fortfarande under ständig press på grund av de thailändska exporterande tillverkarnas låga priser.

| (117) | Resultatet i detaljhandlarnas segment, som konkurrerar direkt med den thailändska importen, är svagt vad gäller lönsamheten. Unionsindustrins försäljningspriser i detta marknadssegment minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, medan produktionskostnaderna ökade med omkring 1 % under samma period. Unionsindustrin har uppenbarligen inte kunnat täcka sina kostnader, vilket har lett till betydande förluster. Med tanke på detaljhandlarnas varumärkens betydelse i unionsindustrins sockermajsverksamhet (omkring 67 % av unionsindustrins totala försäljningsvolym och omkring 57 % av försäljningsvärdet) har detta viktats mot den totala lönsamheten. Därför kunde ingen faktisk återhämtning från tidigare dumpning i detaljhandlarsegmentet fastställas och det anses att unionsindustrin förblir sårbar. |
| --- | --- |

(117)

Resultatet i detaljhandlarnas segment, som konkurrerar direkt med den thailändska importen, är svagt vad gäller lönsamheten. Unionsindustrins försäljningspriser i detta marknadssegment minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, medan produktionskostnaderna ökade med omkring 1 % under samma period. Unionsindustrin har uppenbarligen inte kunnat täcka sina kostnader, vilket har lett till betydande förluster. Med tanke på detaljhandlarnas varumärkens betydelse i unionsindustrins sockermajsverksamhet (omkring 67 % av unionsindustrins totala försäljningsvolym och omkring 57 % av försäljningsvärdet) har detta viktats mot den totala lönsamheten. Därför kunde ingen faktisk återhämtning från tidigare dumpning i detaljhandlarsegmentet fastställas och det anses att unionsindustrin förblir sårbar.

5.5.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

5.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (118) | Priset per enhet för unionsindustrins försäljning av detaljhandlarnas varumärkesprodukter till icke närstående kunder minskade under skadeundersökningsperioden med 8 % till 1 114 euro per ton. |
| --- | --- |

(118)

Priset per enhet för unionsindustrins försäljning av detaljhandlarnas varumärkesprodukter till icke närstående kunder minskade under skadeundersökningsperioden med 8 % till 1 114 euro per ton.

| (119) | Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden för både egna och detaljhandlarnas märken till icke närstående kunder minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden till 1 311 euro per ton.

  Tabell 13


  Enhetspris på unionens marknad | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionens pris per enhet (detaljhandlares varumärken) till icke närstående kunder (euro per ton) | 1 204 | 1 106 | 1 095 | 1 114 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 92 | 91 | 92 |
| Unionens pris per enhet (egna och detaljhandlares varumärken) till icke närstående kunder (euro per ton) | 1 365 | 1 291 | 1 289 | 1 311 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 95 | 94 | 96 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret |

(119)

Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden för både egna och detaljhandlarnas märken till icke närstående kunder minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden till 1 311 euro per ton.

Tabell 13

Tabell 13

Enhetspris på unionens marknad

Enhetspris på unionens marknad

2015

2016

2017

Översynsperioden

Unionens pris per enhet (detaljhandlares varumärken) till icke närstående kunder (euro per ton)

1 204

1 106

1 095

1 114

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

92

92

91

91

92

92

Unionens pris per enhet (egna och detaljhandlares varumärken) till icke närstående kunder (euro per ton)

1 365

1 291

1 289

1 311

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

95

95

94

94

96

96

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

Källa:

5.5.3.2   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (120) | Mellan 2015 och översynsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd med 8 % på grund av högre totala arbetskraftskostnader med 2 % och lägre sysselsättning mätt i heltidsekvivalenter med 5 % under samma period.

  Tabell 14


  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arbetskraftskostnader (euro/heltidsekvivalent) | 30 529 | 32 581 | 35 537 | 32 903 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 107 | 116 | 108 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret.
  Heltidsekvivalent motsvarar en heltidstjänst. |

(120)

Mellan 2015 och översynsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd med 8 % på grund av högre totala arbetskraftskostnader med 2 % och lägre sysselsättning mätt i heltidsekvivalenter med 5 % under samma period.

Tabell 14

Tabell 14

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

2015

2016

2017

Översynsperioden

Arbetskraftskostnader (euro/heltidsekvivalent)

30 529

32 581

35 537

32 903

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

107

107

116

116

108

108

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

Heltidsekvivalent motsvarar en heltidstjänst.

5.5.3.3   Lagerhållning

Lagerhållning

| (121) | Unionsindustrins utgående lager minskade under skadeundersökningsperioden. De minskade med 6 % under 2016 och 2017 och med 59 % under översynsperioden. Det bör dock noteras att höga lagernivåer i slutet av ett kalenderår sammanhänger med det faktum att skörden och burktappningen vanligen avslutas i september varje år. Lagren fylls således bara under sommaren och förbrukas under året, och därför måste lagernivåerna under översynsperioden bedömas separat.

  Tabell 15


  Lagerhållning | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 198 629 | 186 248 | 186 136 | 80 885 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 94 | 94 | 41 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret |

(121)

Unionsindustrins utgående lager minskade under skadeundersökningsperioden. De minskade med 6 % under 2016 och 2017 och med 59 % under översynsperioden. Det bör dock noteras att höga lagernivåer i slutet av ett kalenderår sammanhänger med det faktum att skörden och burktappningen vanligen avslutas i september varje år. Lagren fylls således bara under sommaren och förbrukas under året, och därför måste lagernivåerna under översynsperioden bedömas separat.

Tabell 15

Tabell 15

Lagerhållning

Lagerhållning

2015

2016

2017

Översynsperioden

Utgående lager (ton)

198 629

186 248

186 136

80 885

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

94

94

94

94

41

41

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

Källa:

5.5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (122) | Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten för unionsindustrins försäljning av produkter avsedda för detaljhandlares varumärken, som en procentandel av nettoförsäljningen, från en vinst på 5,2 % 2015 till en förlust på 0,7 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(122)

Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten för unionsindustrins försäljning av produkter avsedda för detaljhandlares varumärken, som en procentandel av nettoförsäljningen, från en vinst på 5,2 % 2015 till en förlust på 0,7 % under översynsperioden.

| (123) | Lönsamheten för unionsindustrins försäljning av produkter avsedda för både egna och detaljhandlares varumärken minskade också från 10 % under 2015 till 6,7 % under översynsperioden. Minskningen är därför mindre markant än den för försäljningen av detaljhandlarnas varumärken. Den sjunkande lönsamheten förklaras av det faktum att försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden minskade med 4 %, medan produktionskostnaderna (främst obearbetad sockermajs och konservburkar) ökade med 1 % under samma period. Unionsindustrin har uppenbarligen inte kunnat överföra de ökade produktionskostnaderna till sina kunder. |
| --- | --- |

(123)

Lönsamheten för unionsindustrins försäljning av produkter avsedda för både egna och detaljhandlares varumärken minskade också från 10 % under 2015 till 6,7 % under översynsperioden. Minskningen är därför mindre markant än den för försäljningen av detaljhandlarnas varumärken. Den sjunkande lönsamheten förklaras av det faktum att försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden minskade med 4 %, medan produktionskostnaderna (främst obearbetad sockermajs och konservburkar) ökade med 1 % under samma period. Unionsindustrin har uppenbarligen inte kunnat överföra de ökade produktionskostnaderna till sina kunder.

| (124) | Räntabiliteten, uttryckt som vinst (både för egna och detaljhandlares märken) i procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde, följde i huvudsak lönsamhetstrenden. Den minskade från omkring 49 % under 2015 till 31,7 % under översynsperioden, dvs. en minskning med 35 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(124)

Räntabiliteten, uttryckt som vinst (både för egna och detaljhandlares märken) i procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde, följde i huvudsak lönsamhetstrenden. Den minskade från omkring 49 % under 2015 till 31,7 % under översynsperioden, dvs. en minskning med 35 % under skadeundersökningsperioden.

| (125) | Nettokassaflödet från rörelsen låg på cirka 17 miljoner euro 2015. Det ökade till omkring 24 miljoner euro under översynsperioden (dvs. en ökning med 42 %). Ingen av de unionstillverkare som ingick i urvalet uppgav sig ha svårigheter att anskaffa kapital.

  Tabell 16


  Lönsamhet och räntabilitet | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins lönsamhet (detaljhandlares märken) (% av nettoförsäljningen) | 5,2 | -1,4 | -2,6 | -0,7 |
| Index (2015 = 100) | 100 | –27 | –50 | –13 |
| Unionsindustrins lönsamhet (egna och detaljhandlares märken) (% av nettoförsäljningen) | 10,0 | 6,1 | 4,8 | 6,7 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 61 | 48 | 67 |
| Räntabilitet (egna och detaljhandlares märken) (vinst som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde) | 49,0 | 27,3 | 23,7 | 31,7 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 56 | 48 | 65 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret |

(125)

Nettokassaflödet från rörelsen låg på cirka 17 miljoner euro 2015. Det ökade till omkring 24 miljoner euro under översynsperioden (dvs. en ökning med 42 %). Ingen av de unionstillverkare som ingick i urvalet uppgav sig ha svårigheter att anskaffa kapital.

Tabell 16

Tabell 16

Lönsamhet och räntabilitet

Lönsamhet och räntabilitet

2015

2016

2017

Översynsperioden

Unionsindustrins lönsamhet (detaljhandlares märken) (% av nettoförsäljningen)

5,2

-1,4

-2,6

-0,7

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

–27

–27

–50

–50

–13

–13

Unionsindustrins lönsamhet (egna och detaljhandlares märken) (% av nettoförsäljningen)

10,0

6,1

4,8

6,7

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

61

61

48

48

67

67

Räntabilitet (egna och detaljhandlares märken) (vinst som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde)

49,0

27,3

23,7

31,7

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

56

56

48

48

65

65

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

Källa:

Tabell 17

Tabell 17

Kassaflöde

Kassaflöde

| | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde ((egna och detaljhandlares märken) (euro) | 17 197 966 | 32 293 239 | 16 496 604 | 24 404 977 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 188 | 96 | 142 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret |

2015

2016

2017

Översynsperioden

Kassaflöde ((egna och detaljhandlares märken) (euro)

17 197 966

32 293 239

16 496 604

24 404 977

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

188

188

96

96

142

142

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

Källa:

| (126) | Unionsindustrins årliga investeringar i tillverkningen av den likadana produkten ökade stadigt under skadeundersökningsperioden, från omkring 4 miljoner euro 2015 till omkring 8 miljoner euro under översynsperioden, dvs. de ökade med 85 %. Investeringarna gjordes för att förnya befintlig utrustning och öka produktiviteten.

  Tabell 18


  Investeringar | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringar (euro) | 4 446 615 | 5 622 002 | 7 744 202 | 8 232 340 |
| Index (2015 = 100) | 100 | 126 | 174 | 185 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret |

(126)

Unionsindustrins årliga investeringar i tillverkningen av den likadana produkten ökade stadigt under skadeundersökningsperioden, från omkring 4 miljoner euro 2015 till omkring 8 miljoner euro under översynsperioden, dvs. de ökade med 85 %. Investeringarna gjordes för att förnya befintlig utrustning och öka produktiviteten.

Tabell 18

Tabell 18

Investeringar

Investeringar

2015

2016

2017

Översynsperioden

Nettoinvesteringar (euro)

4 446 615

5 622 002

7 744 202

8 232 340

Index (2015 = 100)

Index (2015 = 100

100

100

126

126

174

174

185

185

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

Källa:

5.6   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

Slutsats beträffande unionsindustrins situation

| (127) | Ett antal indikatorer utvecklades negativt mellan 2015 och översynsperioden. Räntabiliteten minskade liksom lönsamheten och sysselsättningen minskade med 5 %. Importen från Thailand ökade med ett sjunkande genomsnittligt pris. De extremt goda skördarna 2014 resulterade i höga lagernivåer under 2015. Under samma period påverkade den thailändska lågprisimporten unionsindustrin desto mer. Som en reaktion på detta sjönk unionsindustrins priser och produktion under 2016 samtidigt som lagren minskade, vilket påverkade lönsamheten negativt. Först 2017 kunde unionsindustrin öka produktionen, men lönsamheten nådde en lägstanivå eftersom produktionen och försäljningen släpade efter med ett kalenderår. |
| --- | --- |

(127)

Ett antal indikatorer utvecklades negativt mellan 2015 och översynsperioden. Räntabiliteten minskade liksom lönsamheten och sysselsättningen minskade med 5 %. Importen från Thailand ökade med ett sjunkande genomsnittligt pris. De extremt goda skördarna 2014 resulterade i höga lagernivåer under 2015. Under samma period påverkade den thailändska lågprisimporten unionsindustrin desto mer. Som en reaktion på detta sjönk unionsindustrins priser och produktion under 2016 samtidigt som lagren minskade, vilket påverkade lönsamheten negativt. Först 2017 kunde unionsindustrin öka produktionen, men lönsamheten nådde en lägstanivå eftersom produktionen och försäljningen släpade efter med ett kalenderår.

| (128) | Unionsindustrins försäljning av sockermajs i detaljhandlarnas märkessegment gick med förlust under större delen av skadeundersökningsperioden. Industrin behöver försäljningen under detaljhandelns varumärken, eftersom den utgör mer än hälften av industrins försäljning. Med tanke på hur betydande andelen av detaljhandlarnas försäljning är i det totala försäljningsvärdet, minskade den totala lönsamheten från 10 % till 6,7 %. |
| --- | --- |

(128)

Unionsindustrins försäljning av sockermajs i detaljhandlarnas märkessegment gick med förlust under större delen av skadeundersökningsperioden. Industrin behöver försäljningen under detaljhandelns varumärken, eftersom den utgör mer än hälften av industrins försäljning. Med tanke på hur betydande andelen av detaljhandlarnas försäljning är i det totala försäljningsvärdet, minskade den totala lönsamheten från 10 % till 6,7 %.

| (129) | Vissa indikatorer utvecklades positivt. Kapacitetsutnyttjandet minskade till 81 %. Kassaflödet och investeringarna ökade också betydligt. Unionsindustrins försäljning av detaljhandlares märken som konkurrerar direkt med thailändsk import, ökade med 3 %. Den sammanlagda försäljningen för båda segmenten ökade med samma procentandel. Det bör dock noteras att den thailändska importen hindrade unionsindustrin från att överföra kostnadsökningar till kunder och att unionsindustrin därför inte kunde nå tillfredsställande lönsamhetsnivåer för att bibehålla en betydande marknadsandel på en marknad där endast unionsindustrins och den thailändska importen konkurrerar med varandra, eftersom importen från andra tredjeländer är spridd och obetydlig. |
| --- | --- |

(129)

Vissa indikatorer utvecklades positivt. Kapacitetsutnyttjandet minskade till 81 %. Kassaflödet och investeringarna ökade också betydligt. Unionsindustrins försäljning av detaljhandlares märken som konkurrerar direkt med thailändsk import, ökade med 3 %. Den sammanlagda försäljningen för båda segmenten ökade med samma procentandel. Det bör dock noteras att den thailändska importen hindrade unionsindustrin från att överföra kostnadsökningar till kunder och att unionsindustrin därför inte kunde nå tillfredsställande lönsamhetsnivåer för att bibehålla en betydande marknadsandel på en marknad där endast unionsindustrins och den thailändska importen konkurrerar med varandra, eftersom importen från andra tredjeländer är spridd och obetydlig.

| (130) | De två segmenten (egna och detaljhandlares varumärken) visar en annorlunda situation för unionsindustrin. Å ena sidan står inte unionsindustrin inför någon omfattande direkt konkurrens inom segmentet ”egna varumärken”. Varumärkesägarna har ett stort inflytande, och marknaden är konsoliderad. Å andra sidan är detaljhandlarna prisledande i sitt märkessegment. På grund av konkurrensen från den thailändska importen pressas priserna konstant. Följaktligen är det svårare för unionstillverkarna att vältra över produktionskostnadsökningar (främst sockermajs och konservburkar) på detaljhandlare på grund av det pristryck som utövas via thailändsk import. |
| --- | --- |

(130)

De två segmenten (egna och detaljhandlares varumärken) visar en annorlunda situation för unionsindustrin. Å ena sidan står inte unionsindustrin inför någon omfattande direkt konkurrens inom segmentet ”egna varumärken”. Varumärkesägarna har ett stort inflytande, och marknaden är konsoliderad. Å andra sidan är detaljhandlarna prisledande i sitt märkessegment. På grund av konkurrensen från den thailändska importen pressas priserna konstant. Följaktligen är det svårare för unionstillverkarna att vältra över produktionskostnadsökningar (främst sockermajs och konservburkar) på detaljhandlare på grund av det pristryck som utövas via thailändsk import.

| (131) | Det verkar som om unionsindustrin har lyckats öka sin marknadsandel genom att främja volym framför pris. Det går dock inte att bortse ifrån att unionsindustrin gick med förlust under större delen av skadeundersökningsperioden och för större delen av dess verksamhet i sockermajs (detaljhandlares märken). |
| --- | --- |

(131)

Det verkar som om unionsindustrin har lyckats öka sin marknadsandel genom att främja volym framför pris. Det går dock inte att bortse ifrån att unionsindustrin gick med förlust under större delen av skadeundersökningsperioden och för större delen av dess verksamhet i sockermajs (detaljhandlares märken).

| (132) | Efter de thailändska myndigheternas slutliga meddelande av uppgifter hävdade två exporterande tillverkare att ökad import till lägre priser av sockermajs från Kina potentiellt innebar ett större hot än den thailändska importen. |
| --- | --- |

(132)

Efter de thailändska myndigheternas slutliga meddelande av uppgifter hävdade två exporterande tillverkare att ökad import till lägre priser av sockermajs från Kina potentiellt innebar ett större hot än den thailändska importen.

| (133) | Medan kinesisk import har lägre priser i genomsnitt, var importvolymerna under översynsperioden fortfarande försumbara (en marknadsandel på 0,4 %) och följaktligen beaktades denna import inte i skadebedömningen. Detta påstående avvisades. |
| --- | --- |

(133)

Medan kinesisk import har lägre priser i genomsnitt, var importvolymerna under översynsperioden fortfarande försumbara (en marknadsandel på 0,4 %) och följaktligen beaktades denna import inte i skadebedömningen. Detta påstående avvisades.

| (134) | De thailändska myndigheterna och de två exporterande tillverkarna hävdade vidare att unionsindustrins otillräckliga resultat delvis berodde på särskilda väderförhållanden i Europa under 2018. De två exporterande tillverkarna hänvisade till en nyhetsartikel (14) om majsskörden 2018. Kommissionen noterar först att majsskörden 2018 inte påverkar unionsindustrins resultat under skadeundersökningsperioden (som avslutades i juni 2018), eftersom försäljningen fram till 2018 baseras på skörden under det föregående året. För det andra är artikeln inte relevant, eftersom majs i motsats till sockermajs är en växt som inte används för att framställa den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(134)

De thailändska myndigheterna och de två exporterande tillverkarna hävdade vidare att unionsindustrins otillräckliga resultat delvis berodde på särskilda väderförhållanden i Europa under 2018. De två exporterande tillverkarna hänvisade till en nyhetsartikel (14) om majsskörden 2018. Kommissionen noterar först att majsskörden 2018 inte påverkar unionsindustrins resultat under skadeundersökningsperioden (som avslutades i juni 2018), eftersom försäljningen fram till 2018 baseras på skörden under det föregående året. För det andra är artikeln inte relevant, eftersom majs i motsats till sockermajs är en växt som inte används för att framställa den produkt som översynen gäller.

14

| (135) | Unionsindustrin hävdade att skadebedömningen bör särskilja stora konservburkar som säljs i detaljhandlarsegmentet, där thailändska exporterande tillverkare hade en marknadsandel mellan 20 % och 30 % och unionsindustrin drabbades av låg lönsamhet och väsentlig skada. |
| --- | --- |

(135)

Unionsindustrin hävdade att skadebedömningen bör särskilja stora konservburkar som säljs i detaljhandlarsegmentet, där thailändska exporterande tillverkare hade en marknadsandel mellan 20 % och 30 % och unionsindustrin drabbades av låg lönsamhet och väsentlig skada.

| (136) | Som nämns i skäl (96) kännetecknas sockermajsmarknaden av två försäljningskanaler, detaljhandlarnas varumärken och egna märken. I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen, och såsom skedde i den ursprungliga undersökning som ledde till tullen, baserades skadebedömningen på unionsindustrins övergripande resultat (egna märken och detaljhandlarnas märken) liksom, för ett antal skadeindikatorer (lönsamhet, försäljningsvolym och försäljningspriser) på detaljhandlarnas märken. Inga förändringar i omständigheterna har ägt rum som skulle kunna motivera en annan metod. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(136)

Som nämns i skäl (96) kännetecknas sockermajsmarknaden av två försäljningskanaler, detaljhandlarnas varumärken och egna märken. I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen, och såsom skedde i den ursprungliga undersökning som ledde till tullen, baserades skadebedömningen på unionsindustrins övergripande resultat (egna märken och detaljhandlarnas märken) liksom, för ett antal skadeindikatorer (lönsamhet, försäljningsvolym och försäljningspriser) på detaljhandlarnas märken. Inga förändringar i omständigheterna har ägt rum som skulle kunna motivera en annan metod. Påståendet avvisades därför.

| (137) | Skadebilden för unionsindustrin är blandad. Syftet med antidumpningsåtgärderna har delvis uppnåtts genom att en del av den skada som uppstod till följd av den dumpade importen från Thailand har avlägsnats. Unionsindustrins situation är emellertid på det hela taget sårbar och utsatt om man ser till den låga lönsamheten. |
| --- | --- |

(137)

Skadebilden för unionsindustrin är blandad. Syftet med antidumpningsåtgärderna har delvis uppnåtts genom att en del av den skada som uppstod till följd av den dumpade importen från Thailand har avlägsnats. Unionsindustrins situation är emellertid på det hela taget sårbar och utsatt om man ser till den låga lönsamheten.

| (138) | Kommissionen drog därför slutsatsen att även om unionsindustrin led viss skada under översynsperioden kunde den inte anses som väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen drog därför slutsatsen att även om unionsindustrin led viss skada under översynsperioden kunde den inte anses som väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

6.   SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA

SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA

| (139) | I skäl (138) drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte led väsentlig skada under översynsperioden. Därför bedömde kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen huruvida det var sannolikt att skadan från den dumpade importen från Thailand skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. På grundval av de trender som beskrivs ovan verkar det som om antidumpningsåtgärderna delvis har uppnått sina avsedda resultat, dvs. att undanröja den skada som unionstillverkarna lidit. Som visas av den negativa utvecklingen för ett antal skadeindikatorer befinner sig unionsindustrin dock fortfarande i en sårbar och utsatt situation. |
| --- | --- |

(139)

I skäl (138) drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte led väsentlig skada under översynsperioden. Därför bedömde kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen huruvida det var sannolikt att skadan från den dumpade importen från Thailand skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. På grundval av de trender som beskrivs ovan verkar det som om antidumpningsåtgärderna delvis har uppnått sina avsedda resultat, dvs. att undanröja den skada som unionstillverkarna lidit. Som visas av den negativa utvecklingen för ett antal skadeindikatorer befinner sig unionsindustrin dock fortfarande i en sårbar och utsatt situation.

| (140) | Därför undersökte kommissionen produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i det berörda landet, unionsmarknadens attraktionskraft och inverkan av importen från det berörda landet på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(140)

Därför undersökte kommissionen produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i det berörda landet, unionsmarknadens attraktionskraft och inverkan av importen från det berörda landet på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

6.1   Outnyttjad produktions-/bearbetningskapacitet

Outnyttjad produktions-/bearbetningskapacitet

| (141) | Som nämns i skälen (68)– (70) har de thailändska exportörerna en avsevärd outnyttjad kapacitet för att snabbt öka sin export. Den thailändska outnyttjade bearbetningskapaciteten uppskattas dessutom till omkring 150 000 ton, vilket är ungefär 10 gånger mer än den thailändska exporten till unionen. |
| --- | --- |

(141)

Som nämns i skälen (68)– (70) har de thailändska exportörerna en avsevärd outnyttjad kapacitet för att snabbt öka sin export. Den thailändska outnyttjade bearbetningskapaciteten uppskattas dessutom till omkring 150 000 ton, vilket är ungefär 10 gånger mer än den thailändska exporten till unionen.

6.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (142) | Mot bakgrund av unionsmarknadens mer lukrativa priser jämfört med tredjeländernas marknad som beskrivs i skäl (72), är det sannolikt att betydande kvantiteter som för närvarande exporteras till dessa länder skulle ledas om till unionsmarknaden, om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(142)

Mot bakgrund av unionsmarknadens mer lukrativa priser jämfört med tredjeländernas marknad som beskrivs i skäl (72), är det sannolikt att betydande kvantiteter som för närvarande exporteras till dessa länder skulle ledas om till unionsmarknaden, om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (143) | Om inga åtgärder vidtas skulle de thailändska tillverkarna därför troligtvis öka sin närvaro på unionens marknad påtagligt, både vad gäller volym och marknadsandel och till dumpade priser som skulle innebära ett större pristryck på unionsindustrins försäljningspriser. |
| --- | --- |

(143)

Om inga åtgärder vidtas skulle de thailändska tillverkarna därför troligtvis öka sin närvaro på unionens marknad påtagligt, både vad gäller volym och marknadsandel och till dumpade priser som skulle innebära ett större pristryck på unionsindustrins försäljningspriser.

6.3   Påverkan på unionsindustrin

Påverkan på unionsindustrin

| (144) | I och med att stora mängder thailändsk import som underskrider priserna sannolikt kommer in på marknaden skulle unionsindustrin tvingas att minska sin produktion avsevärt eller sänka sina priser. Även låga prisunderskridanden har en betydande inverkan på unionsindustrins lönsamhet, vilket visas i analysen av detaljhandlarnas märken i skälen (122) och (123). |
| --- | --- |

(144)

I och med att stora mängder thailändsk import som underskrider priserna sannolikt kommer in på marknaden skulle unionsindustrin tvingas att minska sin produktion avsevärt eller sänka sina priser. Även låga prisunderskridanden har en betydande inverkan på unionsindustrins lönsamhet, vilket visas i analysen av detaljhandlarnas märken i skälen (122) och (123).

| (145) | Med tanke på unionsindustrins sårbarhet skulle minskningar av produktionsvolymer och försäljningspriser förorsaka en mycket snabb försämring av dess lönsamhet och andra resultatindikatorer. |
| --- | --- |

(145)

Med tanke på unionsindustrins sårbarhet skulle minskningar av produktionsvolymer och försäljningspriser förorsaka en mycket snabb försämring av dess lönsamhet och andra resultatindikatorer.

6.4   Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

| (146) | På grundval ovanstående kan slutsatsen dras att det är sannolikt att väsentlig skada skulle återkomma om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(146)

På grundval ovanstående kan slutsatsen dras att det är sannolikt att väsentlig skada skulle återkomma om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (147) | Två exporterande tillverkare ansåg att det var osannolikt att den väsentliga skadan skulle återkomma, eftersom kommissionen inte lade fram tillräckliga bevis för detta, främst därför att unionsmarknaden inte är den viktigaste och föredragna marknaden för den produkt som översynen gäller, och därför att befintliga ekonomiska indikatorer är positiva. Denna fråga togs också upp av de thailändska myndigheterna. |
| --- | --- |

(147)

Två exporterande tillverkare ansåg att det var osannolikt att den väsentliga skadan skulle återkomma, eftersom kommissionen inte lade fram tillräckliga bevis för detta, främst därför att unionsmarknaden inte är den viktigaste och föredragna marknaden för den produkt som översynen gäller, och därför att befintliga ekonomiska indikatorer är positiva. Denna fråga togs också upp av de thailändska myndigheterna.

| (148) | Bevisen för sannolikhet för återkommande skada anges närmare i skälen (139) –(145) där kommissionen genomförde en framåtblickande bedömning av sannolikheten för återkommande skada. En sådan analys är inte uteslutande baserad på den nuvarande situationen beträffande den viktigaste och föredragna marknaden för den produkt som översynen gäller och unionsindustrins resultat, utan beaktar den sannolika situationen på unionsmarknaden, om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(148)

Bevisen för sannolikhet för återkommande skada anges närmare i skälen (139) –(145) där kommissionen genomförde en framåtblickande bedömning av sannolikheten för återkommande skada. En sådan analys är inte uteslutande baserad på den nuvarande situationen beträffande den viktigaste och föredragna marknaden för den produkt som översynen gäller och unionsindustrins resultat, utan beaktar den sannolika situationen på unionsmarknaden, om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta påstående avvisades därför.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (149) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Alla berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(149)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Alla berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (150) | Som nämns i skäl (139) är unionsindustrin fortfarande i en sårbar och utsatt situation. Den skulle kunna utnyttja en fortsatt tillämpning av åtgärderna för att höja sina försäljningspriser (särskilt för detaljhandelns varumärken) för att återvinna sina ökade produktionskostnader. På så sätt skulle unionsindustrin kunna förbättra sin ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(150)

Som nämns i skäl (139) är unionsindustrin fortfarande i en sårbar och utsatt situation. Den skulle kunna utnyttja en fortsatt tillämpning av åtgärderna för att höja sina försäljningspriser (särskilt för detaljhandelns varumärken) för att återvinna sina ökade produktionskostnader. På så sätt skulle unionsindustrin kunna förbättra sin ekonomiska situation.

7.2   Detaljhandlarnas och konsumenternas intressen

Detaljhandlarnas och konsumenternas intressen

| (151) | I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång konstaterades det att detaljhandlarna inte skulle påverkas oproportionerligt, även om åtgärderna skulle förlängas. |
| --- | --- |

(151)

I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång konstaterades det att detaljhandlarna inte skulle påverkas oproportionerligt, även om åtgärderna skulle förlängas.

| (152) | I denna undersökning fann inte kommissionen några bevis som tyder på att detta har förändrats sedan den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. Ingen återförsäljare samarbetade vid undersökningen och hävdade inte heller att denna slutsats inte längre var giltig. Kommissionen drog därför slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på detaljhandlarnas ekonomiska situation och att fortsatta åtgärder inte skulle påverka dem på ett otillbörligt sätt. |
| --- | --- |

(152)

I denna undersökning fann inte kommissionen några bevis som tyder på att detta har förändrats sedan den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. Ingen återförsäljare samarbetade vid undersökningen och hävdade inte heller att denna slutsats inte längre var giltig. Kommissionen drog därför slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på detaljhandlarnas ekonomiska situation och att fortsatta åtgärder inte skulle påverka dem på ett otillbörligt sätt.

| (153) | När det gäller konsumenterna är den genomsnittliga kostnaden för sockermajs per hushåll mycket begränsad. Med tanke på de gällande åtgärdernas måttliga nivå skulle effekten av en fortsatt tillämpning av dem sannolikt vara försumbar för konsumenterna. |
| --- | --- |

(153)

När det gäller konsumenterna är den genomsnittliga kostnaden för sockermajs per hushåll mycket begränsad. Med tanke på de gällande åtgärdernas måttliga nivå skulle effekten av en fortsatt tillämpning av dem sannolikt vara försumbar för konsumenterna.

| (154) | Det anses därför osannolikt att situationen för detaljhandlare och konsumenter i unionen kommer att påverkas avsevärt av de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

(154)

Det anses därför osannolikt att situationen för detaljhandlare och konsumenter i unionen kommer att påverkas avsevärt av de föreslagna åtgärderna.

7.3   Risk för försörjningsbrist/begränsad konkurrens på unionens marknad

Risk för försörjningsbrist/begränsad konkurrens på unionens marknad

| (155) | Förbrukningen i unionen låg kvar på en stabil nivå på cirka 365 000 ton. Unionsindustrins kapacitet har stadigt överstigit den förväntade efterfrågan i unionen under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på cirka 466 000 ton under översynsperioden. Det verkar som om unionsindustrin har en outnyttjad kapacitet för att öka sin produktion om efterfrågan ökar. Import från andra tredjeländer, särskilt Förenta staterna och Kina, kan också tillfredsställa en del av efterfrågan. Syftet med antidumpningsåtgärderna är i själva verket inte att stoppa importen från Thailand till unionen. Med tanke på den låga nivån på antidumpningstullen förväntas det att den thailändska importen kommer att fortsätta ha en viss marknadsandel på unionens marknad. |
| --- | --- |

(155)

Förbrukningen i unionen låg kvar på en stabil nivå på cirka 365 000 ton. Unionsindustrins kapacitet har stadigt överstigit den förväntade efterfrågan i unionen under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på cirka 466 000 ton under översynsperioden. Det verkar som om unionsindustrin har en outnyttjad kapacitet för att öka sin produktion om efterfrågan ökar. Import från andra tredjeländer, särskilt Förenta staterna och Kina, kan också tillfredsställa en del av efterfrågan. Syftet med antidumpningsåtgärderna är i själva verket inte att stoppa importen från Thailand till unionen. Med tanke på den låga nivån på antidumpningstullen förväntas det att den thailändska importen kommer att fortsätta ha en viss marknadsandel på unionens marknad.

| (156) | I ljuset av ovanstående går det inte att dra slutsatsen att fortsatt tillämpning av antidumpningsåtgärderna skulle leda till ett bristande utbud eller en begränsning av konkurrensen på unionens marknad. |
| --- | --- |

(156)

I ljuset av ovanstående går det inte att dra slutsatsen att fortsatt tillämpning av antidumpningsåtgärderna skulle leda till ett bristande utbud eller en begränsning av konkurrensen på unionens marknad.

7.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (157) | Kommissionen drog därför slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att anta att det inte ligger i unionens intresse att upprätthålla de befintliga åtgärderna mot import av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(157)

Kommissionen drog därför slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att anta att det inte ligger i unionens intresse att upprätthålla de befintliga åtgärderna mot import av den produkt som översynen gäller.

8.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (158) | På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning, återkommande skada och unionens intresse bör de antidumpningsåtgärder som tillämpas på viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand bibehållas. |
| --- | --- |

(158)

På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning, återkommande skada och unionens intresse bör de antidumpningsåtgärder som tillämpas på viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand bibehållas.

| (159) | Alla berörda parter underrättades om de viktiga omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter utlämnandet av uppgifter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Inlagorna och synpunkterna beaktades vederbörligen där detta ansågs vara befogat. |
| --- | --- |

(159)

Alla berörda parter underrättades om de viktiga omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter utlämnandet av uppgifter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Inlagorna och synpunkterna beaktades vederbörligen där detta ansågs vara befogat.

| (160) | När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska dröjsmålsräntan, mot bakgrund av artikel 109 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (15), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(160)

När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska dröjsmålsräntan, mot bakgrund av artikel 109 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (15), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

15

Europeiska unionens officiella tidning

| (161) | Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 avgav inte något yttrande. |
| --- | --- |

(161)

Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 avgav inte något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutlig antidumpningstull införs på import av sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad med ättika eller ättiksyra, inte fryst, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 (Taric-nummer 2001903010), och sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte fryst, andra än produkter enligt nummer 2006, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2005 80 00 (Taric-nummer 2005800010), med ursprung i Konungariket Thailand.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i första stycket och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Thailand | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Thailand | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailand | 11,1 | A792 |
| Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som förtecknas i bilagan | 12,9 | A793 |
| Alla övriga företag | 14,3 | A999 |

Företag

Antidumpningstull (%)

Taric-tilläggsnummer

Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Thailand

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Thailand

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailand

11,1

A792

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som förtecknas i bilagan

12,9

A793

Alla övriga företag

14,3

A999

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Artikel 1.2 får ändras för att inbegripa en ny exporterande tillverkare och för att tilldela denna tillverkare den vägda genomsnittliga antidumpningstullsats som gäller för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet för den ursprungliga undersökningen, om en ny exporterande tillverkare i Thailand lämnar tillräckliga bevis till kommissionen för att den

| a) | inte exporterade den produkt som beskrivs i första stycket till unionen under perioden 1 januari–31 december 2005 (den ursprungliga undersökningsperioden), |
| --- | --- |

a)

inte exporterade den produkt som beskrivs i första stycket till unionen under perioden 1 januari–31 december 2005 (den ursprungliga undersökningsperioden),

| b) | inte är närstående någon exportör eller tillverkare i Thailand som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införs genom denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

inte är närstående någon exportör eller tillverkare i Thailand som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införs genom denna förordning, och

| c) | antingen faktiskt har exporterat den produkt som översynen gäller till unionen eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen efter utgången av den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

c)

antingen faktiskt har exporterat den produkt som översynen gäller till unionen eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen efter utgången av den ursprungliga undersökningsperioden.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 november 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 682/2007 av den 18 juni 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand (EUT L 159, 20.6.2007, s. 14).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 954/2008 av den 25 september 2008 om ändring av förordning (EG) nr 682/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand (EUT L 260, 30.9.2008, s. 1).

3

(4)  Kommissionens beslut 2007/424/EG av den 18 juni 2007 om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet beträffande import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand (EUT L 159, 20.6.2007, s. 42).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 847/2009 av den 15 september 2009 om ändring av förordning (EG) nr 682/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand (EUT L 246, 18.9.2009, s. 1).

5

(6)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 av den 2 september 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 244, 13.9.2013, s. 1).

6

(7)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 307/2014 av den 24 mars 2014 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 91, 27.3.2014, s. 1).

7

(8)  Tillkännagivande efter domarna av den 14 december 2017 och den 28 mars 2019 i målen T-460/14 och C-144/18 P med avseende på rådets genomförandeförordning (EU) nr 307/2014 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand (EUT C 291/3, 29.8.2019, s. 3).

8

(9)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 440, 21.12.2017, s. 21).

9

(10)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Konungariket Thailand (EUT C 322, 12.9.2018, s. 4).

10

(11)  Artikel i IEG Vu av den 24.10.18 i AETMD:s inlaga av den 29.3.2019, bilaga 8.

11

(12)  AETMD:s inlaga av den 29.3.2019.

12

(13)  Export av 13 643 ton av den produkt som översynen gäller (se tabell 2) jämfört med en sammanlagd outnyttjad kapacitet på 150 000 ton.

13

(14)  https://www.lemonde.fr/economie/article/2018/10/20/la-roumanie-vampirise-le-marche-europeen-du-mais_5372297_3234.html?xtmc=dracula&xtcr=1.

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1),

15

---

BILAGA

Förteckning över de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som avses i artikel 1.2 enligt Taric-tilläggsnummer A793

| Namn | Adress |
| --- | --- |
| Agro-On (Thailand) Co., Ltd | 50/499–500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand |
| B.N.H. Canning Co., Ltd | 425/6–7 Sathorn Place Bldg., Klongtonnesai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd | 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand |
| Lampang Food Products Co., Ltd | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand |
| O.V. International Import-Export Co., Ltd | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand |
| Pan Inter Foods Co., Ltd | 400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand |
| Siam Food Products Public Co., Ltd | 3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailand |
| Viriyah Food Processing Co., Ltd | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailand |
| Vita Food Factory (1989) Ltd | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand |

Namn

Adress

Agro-On (Thailand) Co., Ltd

50/499–500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand

B.N.H. Canning Co., Ltd

425/6–7 Sathorn Place Bldg., Klongtonnesai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand

Boonsith Enterprise Co., Ltd

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand

Great Oriental Food Products Co., Ltd

888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand

Lampang Food Products Co., Ltd

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand

O.V. International Import-Export Co., Ltd

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand

Pan Inter Foods Co., Ltd

400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand

Siam Food Products Public Co., Ltd

3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailand

Viriyah Food Processing Co., Ltd

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailand

Vita Food Factory (1989) Ltd

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

---

| 2.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/29

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1997

av den 29 november 2019

om återupptagande av undersökningen till följd av domen av den 19 september 2019 i mål C-251/18 Trace Sport SAS med avseende på rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 av den 29 maj 2013 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 om import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 266,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 26 september 2012 inledde kommissionen genom förordning (EU) nr 875/2012 (2) en undersökning beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 september 2012 inledde kommissionen genom förordning (EU) nr 875/2012 (2) en undersökning beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009.

2

Kina

| (2) | Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 av den 29 maj 2013 (3) (nedan kallad den omtvistade förordningen) utvidgade rådet den 5 juni 2013 den antidumpningstull som införts genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 av den 29 maj 2013 (3) (nedan kallad den omtvistade förordningen) utvidgade rådet den 5 juni 2013 den antidumpningstull som införts genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte.

3

den omtvistade förordningen

| (3) | Genom sin dom av den 19 mars 2015 i mål T‐413/13 City Cycle Industries mot rådet ogiltigförklarade Europeiska unionens tribunal artikel 1.1 och 1.3 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 i den mån denna förordning gäller Cycle Industries (nedan kallat City Cycle). |
| --- | --- |

(3)

Genom sin dom av den 19 mars 2015 i mål T‐413/13 City Cycle Industries mot rådet ogiltigförklarade Europeiska unionens tribunal artikel 1.1 och 1.3 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 i den mån denna förordning gäller Cycle Industries (nedan kallat City Cycle).

City Cycle

| (4) | Tribunalen analyserade först i punkterna 82–97 i sin dom den bevisning som lämnats av City Cycle under undersökningens gång. Den fann att denna bevisning inte styrkte vare sig att City Cycle faktiskt var en cykelexportör med ursprung i Sri Lanka eller att företaget uppfyllde de villkor som anges i artikel 13.2 i grundförordningen. För det andra fann tribunalen dock i punkt 98 i den angripna domen att rådet inte hade någon bevisning för att i skäl 78 i den omtvistade förordningen dra slutsatsen att City Cycle ägnat sig åt omlastning. För det tredje fann tribunalen i punkt 99 i den angripna domen att det inte kunde uteslutas att de bruk, processer eller bearbetning för vilka ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering finns än införandet av den ursprungliga antidumpningstullen i den mening som avses i artikel 13.1 andra stycket i grundförordningen omfattade att City Cycle ägnat sig åt omlastning. |
| --- | --- |

(4)

Tribunalen analyserade först i punkterna 82–97 i sin dom den bevisning som lämnats av City Cycle under undersökningens gång. Den fann att denna bevisning inte styrkte vare sig att City Cycle faktiskt var en cykelexportör med ursprung i Sri Lanka eller att företaget uppfyllde de villkor som anges i artikel 13.2 i grundförordningen. För det andra fann tribunalen dock i punkt 98 i den angripna domen att rådet inte hade någon bevisning för att i skäl 78 i den omtvistade förordningen dra slutsatsen att City Cycle ägnat sig åt omlastning. För det tredje fann tribunalen i punkt 99 i den angripna domen att det inte kunde uteslutas att de bruk, processer eller bearbetning för vilka ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering finns än införandet av den ursprungliga antidumpningstullen i den mening som avses i artikel 13.1 andra stycket i grundförordningen omfattade att City Cycle ägnat sig åt omlastning.

| (5) | Den 26 januari 2017 ogillades överklagandet av tribunalens dom av den 19 mars 2015 genom domstolens dom i de förenade målen C-248/15P, C-254/15P och C-260/15P (4) City Cycle Industries mot rådet. |
| --- | --- |

(5)

Den 26 januari 2017 ogillades överklagandet av tribunalens dom av den 19 mars 2015 genom domstolens dom i de förenade målen C-248/15P, C-254/15P och C-260/15P (4) City Cycle Industries mot rådet.

4

| (6) | Till följd av domstolens dom beslutade kommissionen att partiellt återuppta den undersökning av kringgående beträffande import av cyklar som avsänts från Sri Lanka, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Sri Lanka eller inte, som hade lett till antagandet av den omtvistade förordningen, samt att återuppta den från den tidpunkt då oriktigheten inträffade. Återupptagandet begränsades till att enbart avse genomförandet av domstolens dom när det gäller City Cycle. Återupptagandet ledde till att kommissionen antog genomförandeförordning (EU) 2018/28 av den 9 januari 2018 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar från City Cycle Industries oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Sri Lanka eller inte. |
| --- | --- |

(6)

Till följd av domstolens dom beslutade kommissionen att partiellt återuppta den undersökning av kringgående beträffande import av cyklar som avsänts från Sri Lanka, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Sri Lanka eller inte, som hade lett till antagandet av den omtvistade förordningen, samt att återuppta den från den tidpunkt då oriktigheten inträffade. Återupptagandet begränsades till att enbart avse genomförandet av domstolens dom när det gäller City Cycle. Återupptagandet ledde till att kommissionen antog genomförandeförordning (EU) 2018/28 av den 9 januari 2018 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar från City Cycle Industries oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Sri Lanka eller inte.

| (7) | I samband med en begäran om förhandsavgörande från Rechtbank Noord-Holland fastställde domstolen den 19 september 2019 i sin dom i mål C-251/18, Trace Sport SAS, att rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 var ogiltig i den mån denna gäller import av cyklar som avsänts från Sri Lanka, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sri Lanka eller inte. Domstolen fann att rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 inte innehöll någon individuell bedömning av eventuella kringgående som Kelani Cycles och Creative Cycles deltagit i. Domstolen fann att slutsatsen beträffande omlastning i Sri Lanka rättsligt inte kunde grundas enbart på rådets båda uttryckliga slutsatser, dvs. för det första att det förekommit en förändring i handelsmönstret mellan unionen och Sri Lanka och för det andra att vissa exporterande tillverkare inte samarbetat. På denna grundval förklarade domstolen att rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 var ogiltig i den mån denna gäller import av cyklar som avsänts från Sri Lanka, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sri Lanka eller inte. |
| --- | --- |

(7)

I samband med en begäran om förhandsavgörande från Rechtbank Noord-Holland fastställde domstolen den 19 september 2019 i sin dom i mål C-251/18, Trace Sport SAS, att rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 var ogiltig i den mån denna gäller import av cyklar som avsänts från Sri Lanka, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sri Lanka eller inte. Domstolen fann att rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 inte innehöll någon individuell bedömning av eventuella kringgående som Kelani Cycles och Creative Cycles deltagit i. Domstolen fann att slutsatsen beträffande omlastning i Sri Lanka rättsligt inte kunde grundas enbart på rådets båda uttryckliga slutsatser, dvs. för det första att det förekommit en förändring i handelsmönstret mellan unionen och Sri Lanka och för det andra att vissa exporterande tillverkare inte samarbetat. På denna grundval förklarade domstolen att rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 var ogiltig i den mån denna gäller import av cyklar som avsänts från Sri Lanka, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sri Lanka eller inte.

| (8) | I enlighet med artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt måste unionens institutioner vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa Europeiska unionens domstols dom. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt måste unionens institutioner vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa Europeiska unionens domstols dom.

| (9) | Av rättspraxis följer att när en dom från domstolen ogiltigförklarar en förordning om införande av en antidumpningstull eller förklarar en sådan förordning ogiltig, kan den institution som ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra domen i fråga ha rätt att återuppta det förfarande som ligger till grund för förordningen, även om denna möjlighet inte uttryckligen anges i den tillämpliga lagstiftningen (5). |
| --- | --- |

(9)

Av rättspraxis följer att när en dom från domstolen ogiltigförklarar en förordning om införande av en antidumpningstull eller förklarar en sådan förordning ogiltig, kan den institution som ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra domen i fråga ha rätt att återuppta det förfarande som ligger till grund för förordningen, även om denna möjlighet inte uttryckligen anges i den tillämpliga lagstiftningen (5).

5

| (10) | Den berörda institutionen får, såvida inte den rättsstridighet som konstaterats har medfört att hela förfarandet är ogiltigt, dessutom endast återuppta förfarandet på det stadium då rättsstridigheten begicks, för att anta en rättsakt som är avsedd att ersätta en tidigare rättsakt som ogiltigförklarats eller konstaterats vara ogiltig (6). Detta innebär i synnerhet att i en situation där en rättsakt som avslutar ett administrativt förfarande ogiltigförklaras påverkar ogiltigförklarandet inte nödvändigtvis de förberedande rättsakterna, såsom inledandet av förfarandet beträffande kringgående genom kommissionens förordning (EU) nr 875/2012. |
| --- | --- |

(10)

Den berörda institutionen får, såvida inte den rättsstridighet som konstaterats har medfört att hela förfarandet är ogiltigt, dessutom endast återuppta förfarandet på det stadium då rättsstridigheten begicks, för att anta en rättsakt som är avsedd att ersätta en tidigare rättsakt som ogiltigförklarats eller konstaterats vara ogiltig (6). Detta innebär i synnerhet att i en situation där en rättsakt som avslutar ett administrativt förfarande ogiltigförklaras påverkar ogiltigförklarandet inte nödvändigtvis de förberedande rättsakterna, såsom inledandet av förfarandet beträffande kringgående genom kommissionens förordning (EU) nr 875/2012.

6

| (11) | Kommissionen har således möjlighet att åtgärda de aspekter av rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 som föranledde ogiltigförklaringen och samtidigt lämna de delar som inte påverkas av domstolens domen oförändrade (7). |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har således möjlighet att åtgärda de aspekter av rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 som föranledde ogiltigförklaringen och samtidigt lämna de delar som inte påverkas av domstolens domen oförändrade (7).

7

| (12) | Kommissionen har därför beslutat att återuppta undersökningen om kringgående för att korrigera den rättsstridighet som domstolen konstaterat. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen har därför beslutat att återuppta undersökningen om kringgående för att korrigera den rättsstridighet som domstolen konstaterat.

| (13) | Eftersom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/28 av den 9 januari 2018 inte påverkas av den rättsstridighet som identifierats av domstolen i mål C-251/18 omfattar detta förfarande inte den slutgiltiga antidumpningstullen på import av cyklar från City Cycle Industries oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Sri Lanka eller inte. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/28 av den 9 januari 2018 inte påverkas av den rättsstridighet som identifierats av domstolen i mål C-251/18 omfattar detta förfarande inte den slutgiltiga antidumpningstullen på import av cyklar från City Cycle Industries oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Sri Lanka eller inte.

2.   FÖRFARANDE FÖR ÅTERUPPTAGANDE AV UNDERSÖKNINGEN

FÖRFARANDE FÖR ÅTERUPPTAGANDE AV UNDERSÖKNINGEN

2.1   Återupptagande

Återupptagande

| (14) | Mot bakgrund av ovanstående återupptar kommissionen den undersökning av kringgående beträffande import av tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar, men ej enhjulingar) utan motor, med KN-nummer ex 8712 00 30 och ex 8712 00 70 (Taric-nummer 8712003010 och 8712007091), som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte, som ledde till antagandet av rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 och återupptar den från den tidpunkt då oriktigheten inträffade genom offentliggörandet av denna förordning i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(14)

Mot bakgrund av ovanstående återupptar kommissionen den undersökning av kringgående beträffande import av tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar, men ej enhjulingar) utan motor, med KN-nummer ex 8712 00 30 och ex 8712 00 70 (Taric-nummer 8712003010 och 8712007091), som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte, som ledde till antagandet av rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 och återupptar den från den tidpunkt då oriktigheten inträffade genom offentliggörandet av denna förordning i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

| (15) | Återupptagandet avser endast genomförandet av domstolens dom i mål C-251/18, Trace Sport SAS. I den domen avser den rättsstridighet som fastställdes av domstolen den skyldighet för unionsinstitutionerna att ha bevisbördan som följer av artikel 13.3 i förordning (EU) nr 2016/1036 i dess dåvarande lydelse. |
| --- | --- |

(15)

Återupptagandet avser endast genomförandet av domstolens dom i mål C-251/18, Trace Sport SAS. I den domen avser den rättsstridighet som fastställdes av domstolen den skyldighet för unionsinstitutionerna att ha bevisbördan som följer av artikel 13.3 i förordning (EU) nr 2016/1036 i dess dåvarande lydelse.

| (16) | Bristen på tillräcklig motivering i rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 när det gäller tillgänglig bevisning av kringgåenden i Sri Lanka måste således rättas till. |
| --- | --- |

(16)

Bristen på tillräcklig motivering i rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 när det gäller tillgänglig bevisning av kringgåenden i Sri Lanka måste således rättas till.

2.2   Registrering

Registrering

| (17) | I enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen ska importen av den undersökta produkten göras till föremål för registrering så att antidumpningstullar kan tas ut till ett lämpligt belopp från och med den dag som registreringen av sådan import infördes i det fall undersökningen skulle visa att kringgående sker. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen ska importen av den undersökta produkten göras till föremål för registrering så att antidumpningstullar kan tas ut till ett lämpligt belopp från och med den dag som registreringen av sådan import infördes i det fall undersökningen skulle visa att kringgående sker.

| (18) | Kommissionen får genom en förordning anmoda tullmyndigheterna att upphöra med registreringen av import till unionen av produkter som har framställts av tillverkare som har ansökt om befrielse från registrering och som har befunnits uppfylla kraven för att beviljas sådan befrielse. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen får genom en förordning anmoda tullmyndigheterna att upphöra med registreringen av import till unionen av produkter som har framställts av tillverkare som har ansökt om befrielse från registrering och som har befunnits uppfylla kraven för att beviljas sådan befrielse.

2.3   Skriftliga inlagor

Skriftliga inlagor

| (19) | Berörda parter uppmanas att ge sig till känna och lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på frågor rörande återupptagandet av undersökningen inom 20 dagar efter det att denna förordning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(19)

Berörda parter uppmanas att ge sig till känna och lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på frågor rörande återupptagandet av undersökningen inom 20 dagar efter det att denna förordning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

2.4   Möjlighet att bli hörd av kommissionens utredande avdelningar

Möjlighet att bli hörd av kommissionens utredande avdelningar

| (20) | Berörda parter kan begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar. Begäran ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. När det gäller höranden om frågor rörande återupptagandet av undersökningen ska begäran lämnas in inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Efter denna tidpunkt ska en begäran om att bli hörd lämnas in inom de tidsfrister som kommissionen fastställer i sin korrespondens med parterna. |
| --- | --- |

(20)

Berörda parter kan begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar. Begäran ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. När det gäller höranden om frågor rörande återupptagandet av undersökningen ska begäran lämnas in inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Efter denna tidpunkt ska en begäran om att bli hörd lämnas in inom de tidsfrister som kommissionen fastställer i sin korrespondens med parterna.

Europeiska unionens officiella tidning

2.5   Anvisningar för inlämnande av skriftliga inlagor samt korrespondens

Anvisningar för inlämnande av skriftliga inlagor samt korrespondens

| (21) | Uppgifter som lämnas in till kommissionen inom ramen för en undersökning avseende handelspolitiska skyddsåtgärder ska inte vara upphovsrättsskyddade. Innan berörda parter lämnar uppgifter och/eller data som omfattas av tredje parts upphovsrätt till kommissionen måste de begära särskilt tillstånd från upphovsrättsinnehavaren som uttryckligen tillåter a) kommissionen att använda dessa uppgifter och/eller dessa data för detta handelspolitiska skyddsförfarande, och att b) dessa uppgifter och/eller dessa data lämnas till de parter som berörs av undersökningen i en form som gör att de kan utöva sin rätt till försvar. |
| --- | --- |

(21)

Uppgifter som lämnas in till kommissionen inom ramen för en undersökning avseende handelspolitiska skyddsåtgärder ska inte vara upphovsrättsskyddade. Innan berörda parter lämnar uppgifter och/eller data som omfattas av tredje parts upphovsrätt till kommissionen måste de begära särskilt tillstånd från upphovsrättsinnehavaren som uttryckligen tillåter a) kommissionen att använda dessa uppgifter och/eller dessa data för detta handelspolitiska skyddsförfarande, och att b) dessa uppgifter och/eller dessa data lämnas till de parter som berörs av undersökningen i en form som gör att de kan utöva sin rätt till försvar.

| (22) | Alla skriftliga inlagor och korrespondens från de berörda parterna för vilka de berörda parterna begär konfidentiell behandling ska vara märkta ”Limited” (8). |
| --- | --- |

(22)

Alla skriftliga inlagor och korrespondens från de berörda parterna för vilka de berörda parterna begär konfidentiell behandling ska vara märkta ”Limited” (8).

Limited

8

| (23) | Berörda parter som lämnar uppgifter märkta ”Limited” ska i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen även lämna en icke-konfidentiell sammanfattning av dessa uppgifter, vilken ska märkas ”For inspection by interested parties”. Sammanfattningarna ska vara tillräckligt detaljerade för att det ska vara möjligt att bilda sig en rimlig uppfattning om det väsentliga innehållet i de konfidentiella uppgifterna. Om en part som lämnar konfidentiella uppgifter inte lämnar in en icke-konfidentiell sammanfattning i begärt format och av begärd kvalitet kan kommissionen komma att lämna uppgifterna utan beaktande. |
| --- | --- |

(23)

Berörda parter som lämnar uppgifter märkta ”Limited” ska i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen även lämna en icke-konfidentiell sammanfattning av dessa uppgifter, vilken ska märkas ”For inspection by interested parties”. Sammanfattningarna ska vara tillräckligt detaljerade för att det ska vara möjligt att bilda sig en rimlig uppfattning om det väsentliga innehållet i de konfidentiella uppgifterna. Om en part som lämnar konfidentiella uppgifter inte lämnar in en icke-konfidentiell sammanfattning i begärt format och av begärd kvalitet kan kommissionen komma att lämna uppgifterna utan beaktande.

Limited

For inspection by interested parties

| (24) | Berörda parter uppmanas att skicka alla inlagor och framställningar, även skannade fullmakter och intyganden, med e-post eller via TRON.tdi (https://webgate.ec. europa.eu/tron/TDI) (9). Genom att använda e-post eller TRON.tdi godkänner de berörda parterna de regler som gäller för elektroniska inlagor i dokumentet ”KORRESPONDENS MED EUROPEISKA KOMMISSIONEN I ÄRENDEN SOM RÖR HANDELSPOLITISKA SKYDDSÅTGÄRDER” som finns på webbplatsen för generaldirektoratet för handel: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. De berörda parterna måste uppge namn, adress, telefonnummer och giltig e-postadress (fungerande officiell företagsadress) och se till att e-posten läses varje dag. När kommissionen fått dessa kontaktuppgifter kommer all korrespondens att ske uteslutande via e-post, såvida de berörda parterna inte uttryckligen ber att få alla dokument från kommissionen på annat sätt eller dokumentens art gör att rekommenderad post krävs. I det ovannämnda dokumentet finns närmare bestämmelser och information om korrespondens med kommissionen, inklusive de principer som gäller inlagor via e-post.





  Kommissionens kontaktuppgifter: |
| --- | --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H Office: CHAR 04/039 1049 Bryssel |
| BELGIEN |
| E-postadress: TRADE-R563-BICYCLES-CIRC@ec.europa.eu |

(24)

Berörda parter uppmanas att skicka alla inlagor och framställningar, även skannade fullmakter och intyganden, med e-post eller via TRON.tdi (https://webgate.ec. europa.eu/tron/TDI) (9). Genom att använda e-post eller TRON.tdi godkänner de berörda parterna de regler som gäller för elektroniska inlagor i dokumentet ”KORRESPONDENS MED EUROPEISKA KOMMISSIONEN I ÄRENDEN SOM RÖR HANDELSPOLITISKA SKYDDSÅTGÄRDER” som finns på webbplatsen för generaldirektoratet för handel: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. De berörda parterna måste uppge namn, adress, telefonnummer och giltig e-postadress (fungerande officiell företagsadress) och se till att e-posten läses varje dag. När kommissionen fått dessa kontaktuppgifter kommer all korrespondens att ske uteslutande via e-post, såvida de berörda parterna inte uttryckligen ber att få alla dokument från kommissionen på annat sätt eller dokumentens art gör att rekommenderad post krävs. I det ovannämnda dokumentet finns närmare bestämmelser och information om korrespondens med kommissionen, inklusive de principer som gäller inlagor via e-post.

9

Kommissionens kontaktuppgifter:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H Office: CHAR 04/039 1049 Bryssel

BELGIEN

E-postadress: TRADE-R563-BICYCLES-CIRC@ec.europa.eu

2.6   Bristande samarbete

Bristande samarbete

| (25) | Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom tidsfristerna eller i betydande utsträckning hindrar undersökningen, kan enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(25)

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom tidsfristerna eller i betydande utsträckning hindrar undersökningen, kan enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

| (26) | Om det konstateras att en berörd part har tillhandahållit oriktiga eller vilseledande uppgifter, får dessa lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter kan användas i stället. |
| --- | --- |

(26)

Om det konstateras att en berörd part har tillhandahållit oriktiga eller vilseledande uppgifter, får dessa lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter kan användas i stället.

| (27) | Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och avgörandena därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen träffas på grundval av tillgängliga uppgifter, kan resultatet utfalla mindre gynnsamt för den berörda parten än om denna hade samarbetat. |
| --- | --- |

(27)

Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och avgörandena därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen träffas på grundval av tillgängliga uppgifter, kan resultatet utfalla mindre gynnsamt för den berörda parten än om denna hade samarbetat.

| (28) | Underlåtenhet att lämna svar i datoriserad form ska inte anses utgöra bristande samarbete, under förutsättning att den berörda parten kan visa att det skulle vara orimligt betungande eller medföra orimliga extrakostnader att lämna svar på det sätt som begärts. Den berörda parten bör i sådana fall omedelbart kontakta kommissionen. |
| --- | --- |

(28)

Underlåtenhet att lämna svar i datoriserad form ska inte anses utgöra bristande samarbete, under förutsättning att den berörda parten kan visa att det skulle vara orimligt betungande eller medföra orimliga extrakostnader att lämna svar på det sätt som begärts. Den berörda parten bör i sådana fall omedelbart kontakta kommissionen.

2.7   Förhörsombud

Förhörsombud

| (29) | De berörda parterna kan begära att förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ingriper. Förhörsombudet fungerar som kontakt mellan de berörda parterna och kommissionens utredande avdelningar. Förhörsombudet behandlar ansökningar om tillgång till ärendehandlingar, tvister rörande konfidentiell behandling av dokument, ansökningar om förlängning av tidsfrister och ansökningar från tredje parter om att bli hörda. Förhörsombudet kan anordna ett hörande med en enskild berörd part och agera som medlare för att säkra att de berörda parterna har möjlighet att till fullo utöva sin rätt till försvar. |
| --- | --- |

(29)

De berörda parterna kan begära att förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ingriper. Förhörsombudet fungerar som kontakt mellan de berörda parterna och kommissionens utredande avdelningar. Förhörsombudet behandlar ansökningar om tillgång till ärendehandlingar, tvister rörande konfidentiell behandling av dokument, ansökningar om förlängning av tidsfrister och ansökningar från tredje parter om att bli hörda. Förhörsombudet kan anordna ett hörande med en enskild berörd part och agera som medlare för att säkra att de berörda parterna har möjlighet att till fullo utöva sin rätt till försvar.

| (30) | En begäran om att bli hörd av förhörsombudet ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. Förhörsombudet kommer att pröva skälen för begäran. Dessa höranden bör endast anordnas om frågan inte lösts med kommissionens avdelningar i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

(30)

En begäran om att bli hörd av förhörsombudet ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. Förhörsombudet kommer att pröva skälen för begäran. Dessa höranden bör endast anordnas om frågan inte lösts med kommissionens avdelningar i vederbörlig ordning.

| (31) | Varje begäran måste lämnas i god tid och så snart som möjligt för att förfarandet ska kunna genomföras på ett korrekt sätt. I detta syfte ska berörda parter begära att förhörsombudet ingriper så snart som möjligt efter det att den händelse som motiverar ett ingripande inträffat. När en begäran om att bli hörd lämnas utanför de tillämpliga tidsramarna kommer förhörsombudet även att undersöka orsakerna till den sena begäran, vilken typ av frågor som tas upp och vilken inverkan dessa frågor har på rätten till försvar, med vederbörlig hänsyn tagen till nödvändigheten av att säkerställa en god förvaltning och av att kunna slutföra undersökning i tid. |
| --- | --- |

(31)

Varje begäran måste lämnas i god tid och så snart som möjligt för att förfarandet ska kunna genomföras på ett korrekt sätt. I detta syfte ska berörda parter begära att förhörsombudet ingriper så snart som möjligt efter det att den händelse som motiverar ett ingripande inträffat. När en begäran om att bli hörd lämnas utanför de tillämpliga tidsramarna kommer förhörsombudet även att undersöka orsakerna till den sena begäran, vilken typ av frågor som tas upp och vilken inverkan dessa frågor har på rätten till försvar, med vederbörlig hänsyn tagen till nödvändigheten av att säkerställa en god förvaltning och av att kunna slutföra undersökning i tid.

| (32) | Mer information och kontaktuppgifter finns på förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/. |
| --- | --- |

(32)

Mer information och kontaktuppgifter finns på förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

2.8   Behandling av personuppgifter

Behandling av personuppgifter

| (33) | Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (10). |
| --- | --- |

(33)

Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (10).

10

| (34) | Ett meddelande om skydd av personuppgifter för att informera alla personer om behandlingen av personuppgifter inom ramen för kommissionens handelspolitiska verksamhet finns på GD Handels webbplats: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/april/tradoc_157872.pdf |
| --- | --- |

(34)

Ett meddelande om skydd av personuppgifter för att informera alla personer om behandlingen av personuppgifter inom ramen för kommissionens handelspolitiska verksamhet finns på GD Handels webbplats: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/april/tradoc_157872.pdf

2.9   Instruktioner till tullmyndigheterna

Instruktioner till tullmyndigheterna

| (35) | De nationella tullmyndigheterna instrueras att invänta offentliggörandet av resultatet av den återupptagna undersökningen innan de fattar beslut om eventuella krav på återbetalning och eftergift av de tullar som berörs av denna förordning. Detta offentliggörande bör normalt sett ske inom nio månader efter det att denna förordning har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(35)

De nationella tullmyndigheterna instrueras att invänta offentliggörandet av resultatet av den återupptagna undersökningen innan de fattar beslut om eventuella krav på återbetalning och eftergift av de tullar som berörs av denna förordning. Detta offentliggörande bör normalt sett ske inom nio månader efter det att denna förordning har offentliggjorts.

2.10   Utlämnande av uppgifter

Utlämnande av uppgifter

| (36) | De berörda parterna kommer därefter att underrättas om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för beslutet att genomföra domen och kommer att ges tillfälle att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(36)

De berörda parterna kommer därefter att underrättas om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för beslutet att genomföra domen och kommer att ges tillfälle att lämna synpunkter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen återupptar härmed den undersökning av kringgående beträffande import av tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar, men ej enhjulingar) utan motor som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8712 00 30 och ex 8712 00 70 (Taric-nummer 8712003010 och 8712007091), som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte, som ledde till antagandet av rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 av den 29 maj 2013 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 990/2011.

Artikel 2

1.   Medlemsstaternas tullmyndigheter ska i enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen vidta lämpliga åtgärder för att registrera den import till unionen som avses i artikel 1 i den här förordningen.

2.   Registreringen ska upphöra nio månader efter denna förordnings ikraftträdande.

Artikel 3

De nationella tullmyndigheterna ska invänta offentliggörandet av resultatet av den återupptagna undersökningen innan de fattar beslut om eventuella krav på återbetalning och eftergift av de tullar som berörs av denna förordning.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 november 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 875/2012 av den 25 september 2012 om inledande av en undersökning beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte, och om registrering av sådan import (EUT L 258, 26.9.2012, s. 21).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 av den 29 maj 2013 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 om import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte (EUT L 153, 5.6.2013, s.1).

3

(4)  Förenade målen C‐248/15 P (överklagande lämnat av unionsindustrin), C‐254/15 P (överklagande lämnat av Europeiska kommissionen) och C‐260/15 P (överklagande lämnat av Europeiska unionens råd).

4

(5)  Domstolens dom av den 15 mars 2018 i mål C-256/16, Deichmann, ECLI:EU:C:2018:187, punkt 73. Se även domstolens dom av den 19 juni 2019 i mål C-612/16, P&J Clark International, ECLI:EU:C:2019:508, punkt 43.

5

(6)  Ibid. punkt 74. Se även domstolens dom av den 19 juni 2019 i mål C-612/16, P&J Clark International, ECLI:EU:C:2019:508, punkt 43.

6

(7)  Dom av den 3 oktober 2000 i mål C-458/98, P Industrie des Poudres Sphériques/rådet, ECLI:EU:C:2000:531, punkterna 80 till 85.

7

(8)  Ett dokument märkt ”Limited” är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21) och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i allmänna tull- och handelsavtalet Gatt 1994 (antidumpningsavtalet). Det är även skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

8

(9)  För att få tillgång till TRON.tdi behöver berörda parter ett EU Login-konto. Fullständiga anvisningar om hur man registrerar sig på och använder TRON.tdi finns på https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

10

---

BESLUT

| 2.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/1998

av den 28 november 2019

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/320 vad gäller tillämpningsperioden för djurhälsoskyddsåtgärder avseende salamandrar vad gäller svampen Batrachochytrium salamandrivorans

[delgivet med nr C(2019) 8551]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (1), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (2), särskilt artikel 18.7 och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/320 (3) fastställdes vissa djurhälsoskyddsåtgärder för handel inom unionen med salamandrar och införsel till unionen av sådana djur vad gäller svampen Batrachochytrium salamandrivorans (Bsal). Genomförandebeslut (EU) 2018/320 ska tillämpas till och med den 31 december 2019. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/320 (3) fastställdes vissa djurhälsoskyddsåtgärder för handel inom unionen med salamandrar och införsel till unionen av sådana djur vad gäller svampen Batrachochytrium salamandrivorans (Bsal). Genomförandebeslut (EU) 2018/320 ska tillämpas till och med den 31 december 2019.

| (2) | Flera medlemsstater och andra berörda parter informerade kommissionen om att de endast hade begränsade erfarenheter av den praktiska tillämpningen av genomförandebeslut (EU) 2018/320 och om att de behöriga myndigheterna hittills endast utfärdat ett fåtal intyg och placerat en handfull sändningar av salamandrar i karantän. |
| --- | --- |

(2)

Flera medlemsstater och andra berörda parter informerade kommissionen om att de endast hade begränsade erfarenheter av den praktiska tillämpningen av genomförandebeslut (EU) 2018/320 och om att de behöriga myndigheterna hittills endast utfärdat ett fåtal intyg och placerat en handfull sändningar av salamandrar i karantän.

| (3) | Dessutom har flera vetenskapliga och epidemiologiska undersökningsresultat på senare tid ökat kunskaperna om en rad aspekter som rör Bsal, bekräftat att Bsal är endemisk i flera asiatiska länder samt att den förekommer i Spanien. |
| --- | --- |

(3)

Dessutom har flera vetenskapliga och epidemiologiska undersökningsresultat på senare tid ökat kunskaperna om en rad aspekter som rör Bsal, bekräftat att Bsal är endemisk i flera asiatiska länder samt att den förekommer i Spanien.

| (4) | Det finns dock fortfarande avsevärda kunskapsluckor när det gäller dess natur och möjligheterna att diagnosticera den. Dessa vetenskapliga framsteg har till exempel ännu inte medfört en tydligare geografisk avgränsning av förekomsten av Bsal i de allra flesta länder eller några förbättringar av diagnosmetoderna för sjukdomen och de har inte heller gjort det möjligt att fastställa potentiella åtgärder för att minska riskerna för att den sprids via sändningar vid handel. |
| --- | --- |

(4)

Det finns dock fortfarande avsevärda kunskapsluckor när det gäller dess natur och möjligheterna att diagnosticera den. Dessa vetenskapliga framsteg har till exempel ännu inte medfört en tydligare geografisk avgränsning av förekomsten av Bsal i de allra flesta länder eller några förbättringar av diagnosmetoderna för sjukdomen och de har inte heller gjort det möjligt att fastställa potentiella åtgärder för att minska riskerna för att den sprids via sändningar vid handel.

| (5) | De utförliga djurhälsoskyddsåtgärder som föreskrivs i genomförandebeslut (EU) 2018/320 bör därför inte ändras. |
| --- | --- |

(5)

De utförliga djurhälsoskyddsåtgärder som föreskrivs i genomförandebeslut (EU) 2018/320 bör därför inte ändras.

| (6) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (4) konsolideras den rättsliga ramen för unionens gemensamma politik på djurhälsoområdet genom ett enda förenklat och flexibelt regelverk för djurhälsa. Förordningen innehåller bestämmelser om skyddsåtgärder vid djursjukdomar. Förordningen kommer att börja tillämpas från och med den 21 april 2021. |
| --- | --- |

(6)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (4) konsolideras den rättsliga ramen för unionens gemensamma politik på djurhälsoområdet genom ett enda förenklat och flexibelt regelverk för djurhälsa. Förordningen innehåller bestämmelser om skyddsåtgärder vid djursjukdomar. Förordningen kommer att börja tillämpas från och med den 21 april 2021.

| (7) | Tillämpningsperioden för genomförandebeslut (EU) 2018/320 bör därför förlängas fram till tillämpningsdatumet för den förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Tillämpningsperioden för genomförandebeslut (EU) 2018/320 bör därför förlängas fram till tillämpningsdatumet för den förordningen.

| (8) | Genomförandebeslut (EU) 2018/320 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Genomförandebeslut (EU) 2018/320 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 11 i genomförandebeslut (EU) 2018/320 ska ersättas med följande:

”Artikel 11

Tillämpningsperiod

Detta beslut ska tillämpas till och med den 20 april 2021.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 november 2019.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

1

(2)  
  EGT L 268, 24.9.1991, s. 56.

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/320 av den 28 februari 2018 om vissa djurhälsoskyddsåtgärder för handel inom unionen med salamandrar och införsel till unionen av sådana djur vad gäller svampen Batrachochytrium salamandrivorans (EUT L 62, 5.3.2018, s.18).

3

Batrachochytrium salamandrivorans

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) ( EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

4

---

| 2.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/37

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/1999

av den 28 november 2019

om ändring av beslut 2005/51/EG vad gäller den period under vilken jord som förorenats av bekämpningsmedel eller långlivade organiska föroreningar får föras in till unionen med avseende på dekontaminering

[delgivet med nr C(2019) 8555]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 15.1 första stycket första strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4.1 i direktiv 2000/29/EG, jämförd med del A punkt 14 i bilaga III till det direktivet, är införsel till unionen av jord med ursprung i vissa tredje länder förbjuden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4.1 i direktiv 2000/29/EG, jämförd med del A punkt 14 i bilaga III till det direktivet, är införsel till unionen av jord med ursprung i vissa tredje länder förbjuden.

| (2) | Genom kommissionens beslut 2005/51/EG (2) bemyndigades medlemsstaterna tillfälligt att under vissa villkor medge undantag från dessa bestämmelser avseende jord som förorenats av bekämpningsmedel eller långlivade organiska föroreningar när jorden importeras med avseende på dekontaminering och är avsedd för behandling i förbränningsugnar för farligt avfall. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens beslut 2005/51/EG (2) bemyndigades medlemsstaterna tillfälligt att under vissa villkor medge undantag från dessa bestämmelser avseende jord som förorenats av bekämpningsmedel eller långlivade organiska föroreningar när jorden importeras med avseende på dekontaminering och är avsedd för behandling i förbränningsugnar för farligt avfall.

| (3) | I enlighet med bilagan till beslut 2005/51/EG ska de medlemsstater som utnyttjar undantaget, varje år till kommissionen och övriga medlemsstater anmäla uppgifter för varje införsel till deras territorium av sådan jord som avses i punkt 3 i den bilagan. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med bilagan till beslut 2005/51/EG ska de medlemsstater som utnyttjar undantaget, varje år till kommissionen och övriga medlemsstater anmäla uppgifter för varje införsel till deras territorium av sådan jord som avses i punkt 3 i den bilagan.

| (4) | Vissa medlemsstater har begärt en förlängning av bemyndigandet att medge undantaget. De anmälningar som medlemsstaterna lämnat in i enlighet med beslut 2005/51/EG visar att när detta undantag utnyttjas är efterlevnaden av de särskilda villkor som fastställts i det beslutet tillräckliga för att förhindra att skadegörare introduceras i unionen. Följaktligen medför den verksamhet som omfattas av det beslutet ingen fytosanitär risk. |
| --- | --- |

(4)

Vissa medlemsstater har begärt en förlängning av bemyndigandet att medge undantaget. De anmälningar som medlemsstaterna lämnat in i enlighet med beslut 2005/51/EG visar att när detta undantag utnyttjas är efterlevnaden av de särskilda villkor som fastställts i det beslutet tillräckliga för att förhindra att skadegörare introduceras i unionen. Följaktligen medför den verksamhet som omfattas av det beslutet ingen fytosanitär risk.

| (5) | Undantaget bör därför förlängas med ytterligare en femårsperiod till och med den 31 december 2024. |
| --- | --- |

(5)

Undantaget bör därför förlängas med ytterligare en femårsperiod till och med den 31 december 2024.

| (6) | Beslut 2005/51/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2005/51/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av beslut 2005/51/EG

I andra stycket i artikel 1 i beslut 2005/51/EG ska datumet ”den 31 december 2019” ersättas med ”den 31 december 2024”.

Artikel 2

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 november 2019.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2005/51/EG av den 21 januari 2005 om bemyndigande för medlemsstaterna att medge tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG för import av jord som förorenats av bekämpningsmedel eller långlivade organiska föroreningar med avseende på dekontaminering (EUT L 21, 25.1.2005, s. 21).

2

---

| 2.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/39

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/2000

av den 28 november 2019

om fastställande av ett format för rapportering av uppgifter om livsmedelsavfall och för inlämning av kvalitetskontrollrapporten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG

[delgivet med nr C(2019) 8577]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (1), särskilt artikel 37.7, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2008/98/EG är medlemsstaterna skyldiga att övervaka och bedöma hur åtgärderna för att förebygga livsmedelsavfall genomförs genom att mäta nivåerna av livsmedelsavfall på grundval av gemensamma metoder och att rapportera uppgifterna till kommissionen. Uppgifterna ska åtföljas av en kvalitetskontrollrapport. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2008/98/EG är medlemsstaterna skyldiga att övervaka och bedöma hur åtgärderna för att förebygga livsmedelsavfall genomförs genom att mäta nivåerna av livsmedelsavfall på grundval av gemensamma metoder och att rapportera uppgifterna till kommissionen. Uppgifterna ska åtföljas av en kvalitetskontrollrapport.

| (2) | Formatet för medlemsstaternas rapportering av uppgifter om nivåerna av livsmedelsavfall bör ta hänsyn till de metoder som fastställs i kommissionens delegerade beslut (EU) 2019/1597 (2), som föreskriver en gemensam metod för mätning av nivåerna av livsmedelsavfall som uppkommer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

Formatet för medlemsstaternas rapportering av uppgifter om nivåerna av livsmedelsavfall bör ta hänsyn till de metoder som fastställs i kommissionens delegerade beslut (EU) 2019/1597 (2), som föreskriver en gemensam metod för mätning av nivåerna av livsmedelsavfall som uppkommer i medlemsstaterna.

| (3) | I delegerat beslut (EU) 2019/1597 ges medlemsstaterna tillgång till flera metoder för mätning av livsmedelsavfall. Det finns behov av att samla in detaljerad information om de metoder som används i varje medlemsstat i syfte att säkerställa en harmoniserad rapportering. |
| --- | --- |

(3)

I delegerat beslut (EU) 2019/1597 ges medlemsstaterna tillgång till flera metoder för mätning av livsmedelsavfall. Det finns behov av att samla in detaljerad information om de metoder som används i varje medlemsstat i syfte att säkerställa en harmoniserad rapportering.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 39 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 39 i direktiv 2008/98/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna ska rapportera uppgifterna och lämna in kvalitetskontrollrapporten om genomförandet av artikel 9.5 i direktiv 2008/98/EG i det format som anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 november 2019.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 312, 22.11.2008, s. 3.

1

(2)  Kommissionens delegerade beslut (EU) 2019/1597 av den 3 maj 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG vad gäller en gemensam metod och minimikrav på kvalitet för enhetlig mätning av nivåerna av livsmedelsavfall (EUT L 248, 27.9.2019, s. 77).

2

---

BILAGA

FORMAT FÖR RAPPORTERING AV UPPGIFTER OM NIVÅERNA AV LIVSMEDELSAVFALL

A.   FORMAT FÖR RAPPORTERING AV UPPGIFTER OM MÄNGDEN LIVSMEDELSAVFALL OCH UPPGIFTER OM FÖREBYGGANDE AV LIVSMEDELSAVFALL

1.   Uppgift om mängden livsmedelsavfall (i ton färskvikt)

| Led i livsmedelskedjan | Livsmedelsavfall enligt artikel 1 i delegerat beslut (EU) 2019/1597 | Livsmedelsavfall som avleds som eller med avloppsvatten (enligt artikel 3 b i delegerat beslut (EU) 2019/1597) |
| --- | --- | --- |
| Total mängd livsmedelsavfall | Fraktioner av det totala livsmedelsavfallet som består av delar av livsmedel avsedda att förtäras av människor (enligt artikel 3 a i delegerat beslut (EU) 2019/1597) |
| Primärproduktion | | | |
| Bearbetning och tillverkning | | | |
| Detaljhandel och annan livsmedelsdistribution | | | |
| Restauranger och cateringtjänster | | | |
| Hushåll | | | |
| Summa | | | |

Led i livsmedelskedjan

Livsmedelsavfall enligt artikel 1 i delegerat beslut (EU) 2019/1597

Livsmedelsavfall som avleds som eller med avloppsvatten (enligt artikel 3 b i delegerat beslut (EU) 2019/1597)

Total mängd livsmedelsavfall

Fraktioner av det totala livsmedelsavfallet som består av delar av livsmedel avsedda att förtäras av människor (enligt artikel 3 a i delegerat beslut (EU) 2019/1597)

Primärproduktion

Bearbetning och tillverkning

Detaljhandel och annan livsmedelsdistribution

Restauranger och cateringtjänster

Hushåll

Summa

2.   Uppgift om hanteringen av livsmedelsöverskott inom ramen för förebyggande av livsmedelsavfall (i ton färskvikt)

| Led i livsmedelskedjan | Livsmedel som har omfördelats för att användas som människoföda (enligt artikel 3 c i delegerat beslut (EU) 2019/1597) | Livsmedel som släpps ut på marknaden för att omvandlas till foder (enligt artikel 3 d i delegerat beslut (EU) 2019/1597) | Före detta livsmedel (enligt artikel 3 e i delegerat beslut (EU) 2019/1597) |
| --- | --- | --- | --- |
| Primärproduktion | | | |
| Bearbetning och tillverkning | | | |
| Detaljhandel och annan livsmedelsdistribution | | | |
| Restauranger och cateringtjänster | | | |
| Hushåll | | | |
| Summa | | | |
| — | Vita fält: obligatoriska uppgifter. |

Led i livsmedelskedjan

Livsmedel som har omfördelats för att användas som människoföda (enligt artikel 3 c i delegerat beslut (EU) 2019/1597)

Livsmedel som släpps ut på marknaden för att omvandlas till foder (enligt artikel 3 d i delegerat beslut (EU) 2019/1597)

Före detta livsmedel (enligt artikel 3 e i delegerat beslut (EU) 2019/1597)

Primärproduktion

Bearbetning och tillverkning

Detaljhandel och annan livsmedelsdistribution

Restauranger och cateringtjänster

Hushåll

Summa

—

Vita fält: obligatoriska uppgifter.

| — | Skuggade fält: frivilliga uppgifter. |
| --- | --- |

—

Skuggade fält: frivilliga uppgifter.

| — | Frivilliga uppgifter. |
| --- | --- |

—

Frivilliga uppgifter.

B.   FORMAT FÖR DEN KVALITETSKONTROLLRAPPORT SOM MEDFÖLJER DE UPPGIFTER SOM AVSES I DEL A

1.   Rapportens syfte

Kvalitetskontrollrapporten har följande syften:

| — | Utvärdera de metoder för mätning av livsmedelsavfall som anges i bilaga III och bilaga IV till delegerat beslut (EU) 2019/1597. |
| --- | --- |

—

Utvärdera de metoder för mätning av livsmedelsavfall som anges i bilaga III och bilaga IV till delegerat beslut (EU) 2019/1597.

| — | Utvärdera kvaliteten på de uppgifter om mängderna livsmedelsavfall som rapporterats. |
| --- | --- |

—

Utvärdera kvaliteten på de uppgifter om mängderna livsmedelsavfall som rapporterats.

| — | Utvärdera kvaliteten på förfarandena för insamling av uppgifter, inbegripet omfattning och validering av administrativa datakällor och den statistiska giltigheten hos undersökningsbaserade metoder. |
| --- | --- |

—

Utvärdera kvaliteten på förfarandena för insamling av uppgifter, inbegripet omfattning och validering av administrativa datakällor och den statistiska giltigheten hos undersökningsbaserade metoder.

| — | Ange orsakerna till signifikanta förändringar i rapporterade uppgifter mellan rapporteringsår och säkerställa förtroendet för uppgifternas exakthet. |
| --- | --- |

—

Ange orsakerna till signifikanta förändringar i rapporterade uppgifter mellan rapporteringsår och säkerställa förtroendet för uppgifternas exakthet.

2.   Allmänna uppgifter

Medlemsstat:

Organisation som lämnar in uppgifterna och beskrivningen:

Kontaktperson/kontaktuppgifter:

Rapporteringsår:

Leveransdag/version:

Länk till medlemsstatens offentliggörande av uppgifter (i förekommande fall):

3.   Allmänna uppgifter om insamling av uppgifter

Ange de metoder som används för att mäta den mängd livsmedelsavfall som genererats under ett visst rapporteringsår, för varje led i livsmedelskedjan (kryssa i de relevanta cellerna för att ange om uppgifterna är insamlade med hjälp av metoderna i bilaga III eller i bilaga IV till delegerat beslut (EU) 2019/1597).

| Led i livsmedelskedjan | Insamling av uppgifter med hjälp av de metoder som anges i bilaga III till delegerat beslut (EU) 2019/1597 | Insamling av uppgifter med hjälp av de metoder som anges i bilaga IV till delegerat beslut (EU) 2019/1597 |
| --- | --- | --- |
| Primärproduktion | | |
| Bearbetning och tillverkning | | |
| Detaljhandel och annan livsmedelsdistribution | | |
| Restauranger och cateringtjänster | | |
| Hushåll | | |

Led i livsmedelskedjan

Insamling av uppgifter med hjälp av de metoder som anges i bilaga III till delegerat beslut (EU) 2019/1597

Insamling av uppgifter med hjälp av de metoder som anges i bilaga IV till delegerat beslut (EU) 2019/1597

Primärproduktion

Bearbetning och tillverkning

Detaljhandel och annan livsmedelsdistribution

Restauranger och cateringtjänster

Hushåll

4.   Information om mätning med de metoder som anges i bilaga III.

4.1.   Allmän beskrivning av uppgiftskällorna för mätning av livsmedelsavfall inom ramen för de metoder som anges i bilaga III till delegerat beslut (EU) 2019/1597

Ange uppgiftskällorna avseende mängden livsmedelsavfall för varje led i livsmedelskedjan (kryssa i alla relevanta celler).

| Led i livsmedelskedjan | På grundval av de uppgifter som samlats in vid tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 (1) | På grundval av en specifik studie (t.ex. vetenskaplig studie, konsultrapport) | Andra källor eller en kombination av olika källor (specificera under punkt 4.2) (t.ex. administrativ rapportering, frivilliga åtaganden från industrisektorn) |
| --- | --- | --- | --- |
| Primärproduktion | | | |
| Bearbetning och tillverkning | | | |
| Detaljhandel och annan livsmedelsdistribution | | | |
| Restauranger och cateringtjänster | | | |
| Hushåll | | | |

Led i livsmedelskedjan

På grundval av de uppgifter som samlats in vid tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 (1)

På grundval av en specifik studie (t.ex. vetenskaplig studie, konsultrapport)

Andra källor eller en kombination av olika källor (specificera under punkt 4.2) (t.ex. administrativ rapportering, frivilliga åtaganden från industrisektorn)

Primärproduktion

Bearbetning och tillverkning

Detaljhandel och annan livsmedelsdistribution

Restauranger och cateringtjänster

Hushåll

4.2.   Utförlig beskrivning av metoderna för mätning av livsmedelsavfall inom ramen för de metoder som anges i bilaga III till delegerat beslut (EU) 2019/1597

Beskriv metoderna för mätning av mängden livsmedelsavfall för varje led i livsmedelskedjan, i enlighet med bilaga III till delegerat beslut (EU) 2019/1597.

| Led i livsmedelskedjan | Kort beskrivning av de metoder som används (inbegripet metoder som används för att mäta mängden livsmedelsavfall i blandat avfall, i tillämpliga fall) | Enheter som tillhandahåller uppgifter om livsmedelsavfall (t.ex. lantbrukare, livsmedelsföretag [livsmedelsföretagare], aktörer på avfallsområdet, kommuner, hushåll) | Vid stickprov och/eller skalning, ange information om stickprovets storlek och urval, och beskriv metoderna för skalning | Beskrivning av de viktigaste frågor som påverkar uppgifternas exakthet, inklusive fel i fråga om stickprov, täckning, mätning, behandling och uteblivna svar | Beskrivning av förfarandet för validering av uppgifterna, inklusive möjliga osäkerhetskällor och deras sannolika inverkan på de rapporterade resultaten |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Primärproduktion | | | | | |
| Bearbetning och tillverkning | | | | | |
| Detaljhandel och annan livsmedelsdistribution | | | | | |
| Restauranger och cateringtjänster | | | | | |
| Hushåll | | | | | |

Led i livsmedelskedjan

Kort beskrivning av de metoder som används (inbegripet metoder som används för att mäta mängden livsmedelsavfall i blandat avfall, i tillämpliga fall)

Enheter som tillhandahåller uppgifter om livsmedelsavfall (t.ex. lantbrukare, livsmedelsföretag [livsmedelsföretagare], aktörer på avfallsområdet, kommuner, hushåll)

Vid stickprov och/eller skalning, ange information om stickprovets storlek och urval, och beskriv metoderna för skalning

Beskrivning av de viktigaste frågor som påverkar uppgifternas exakthet, inklusive fel i fråga om stickprov, täckning, mätning, behandling och uteblivna svar

Beskrivning av förfarandet för validering av uppgifterna, inklusive möjliga osäkerhetskällor och deras sannolika inverkan på de rapporterade resultaten

Primärproduktion

Bearbetning och tillverkning

Detaljhandel och annan livsmedelsdistribution

Restauranger och cateringtjänster

Hushåll

5.   Information om mätning med de metoder som anges i bilaga IV till delegerat beslut (EU) 2019/1597

Lämna information för varje led i livsmedelskedjan för vilka beräkningar har gjorts under rapporteringsåret.

| Led i livsmedelskedjan | Uppgifter om de mängder livsmedelsavfall som utgör grund för beräkningarna | Samhällsekonomiska uppgifter som används för beräkningarna | Beskrivning av de metoder som används för beräkningarna |
| --- | --- | --- | --- |
| | Värde [t] | År | Typ av uppgifter (t.ex. population, livsmedelsproduktion) (2) | Värde (2) | År (2) | Källa (2) | |
| Primärproduktion | | | | | | | |
| Bearbetning och tillverkning | | | | | | | |
| Detaljhandel och annan livsmedelsdistribution | | | | | | | |
| Restauranger och cateringtjänster | | | | | | | |
| Hushåll | | | | | | | |

Led i livsmedelskedjan

Uppgifter om de mängder livsmedelsavfall som utgör grund för beräkningarna

Samhällsekonomiska uppgifter som används för beräkningarna

Beskrivning av de metoder som används för beräkningarna

Värde [t]

År

Typ av uppgifter (t.ex. population, livsmedelsproduktion) (2)

Värde (2)

År (2)

Källa (2)

Primärproduktion

Bearbetning och tillverkning

Detaljhandel och annan livsmedelsdistribution

Restauranger och cateringtjänster

Hushåll

6.   Frivillig rapportering

Lämna information för alla de uppgifter som rapporteras på frivillig basis.

| Uppsättningens benämning (i enlighet med artikel 3, punkterna a–e i delegerat beslut (EU) 2019/1597) | Led i livsmedelskedjan | Kort beskrivning av metoden för insamling av uppgifter | Källa – länk till referensdokument (i tillämpliga fall) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Uppsättningens benämning (i enlighet med artikel 3, punkterna a–e i delegerat beslut (EU) 2019/1597)

Led i livsmedelskedjan

Kort beskrivning av metoden för insamling av uppgifter

Källa – länk till referensdokument (i tillämpliga fall)

Lägg till rader vid behov

7.   
  Metodändringar och information om problem

7.1.   Beskrivning av metodändringar (i tillämpliga fall)

Beskriv betydelsefulla ändringar av beräkningsmetoden för rapporteringsåret, i förekommande fall (inkludera särskilt översyner i efterhand, deras karaktär och huruvida avbrottsflaggor krävs för ett visst rapporteringsår). Ge en separat beskrivning för varje led i livsmedelskedjan och ange vilken placering som avses för respektive cell(er) (tabellnamn, led i livsmedelskedjan, kolumnrubrik).

| |
| --- |

Lägg till rader vid behov

7.2.   Förklaring till viktskillnad (i tillämpliga fall)

Förklara orsakerna till viktskillnaden (vilka led i livsmedelskedjan, sektorer eller skattningar som har lett till skillnaden och vilken den bakomliggande orsaken är) när uppgifterna avviker mer än 20 % från föregående rapporteringsår.

| Led i livsmedelskedjan | Avvikelse (%) | Huvudsaklig orsak till avvikelsen |
| --- | --- | --- |
| | | |

Led i livsmedelskedjan

Avvikelse (%)

Huvudsaklig orsak till avvikelsen

Lägg till rader vid behov

7.3.   Information om problem (i tillämpliga fall)

Beskriv eventuella problem som uppstått vid allokering av livsmedelsavfall till ett visst led i livsmedelskedjan. Ange för varje enskilt problem vilken placering som avses för respektive cell(er) (tabellnamn, led i livsmedelskedjan, kolumnrubrik).

| |
| --- |

8.   
  Sekretess

Motivering för att inte offentliggöra vissa delar av denna rapport (vid behov). Ange för varje enskilt fall vilken placering som avses för respektive cell(er) (tabellnamn, led i livsmedelskedjan, kolumnrubrik).

| |
| --- |

9.   Nationella webbplatser, referensdokument och publikationer av betydelse

Ange länkar till nationella webbplatser, referensdokument och publikationer som använts för insamling av uppgifter om mängder livsmedelsavfall.

| Led i livsmedelskedjan | Hänvisningar |
| --- | --- |
| | |

Led i livsmedelskedjan

Hänvisningar

Lägg till rader vid behov

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 av den 25 november 2002 om avfallsstatistik (EGT L 332, 9.12.2002, s. 1).

(2)  Om ytterligare uppgiftskällor har använts, lägg till fler rader för relevant led i livsmedelskedjan vid behov.

---

| 2.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/46

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/2001

av den 28 november 2019

om ändring av beslut 2009/821/EG vad gäller förteckningarna över gränskontrollstationer och veterinärenheter i Traces

[delgivet med nr C(2019) 8579]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (1), särskilt artikel 20.1 och 20.3,

med beaktande av rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (2), särskilt artikel 6.4 andra stycket och artikel 6.5,

med beaktande av rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (3), särskilt artikel 6.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2009/821/EG (4) fastställs förteckningen över gränskontrollstationer som har godkänts i enlighet med direktiven 91/496/EEG och 97/78/EG och förteckningen över centrala, regionala och lokala enheter i det integrerade veterinärdatasystemet (Traces). Förteckningarna finns i bilaga I respektive bilaga II till det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2009/821/EG (4) fastställs förteckningen över gränskontrollstationer som har godkänts i enlighet med direktiven 91/496/EEG och 97/78/EG och förteckningen över centrala, regionala och lokala enheter i det integrerade veterinärdatasystemet (Traces). Förteckningarna finns i bilaga I respektive bilaga II till det beslutet.

| (2) | Danmark har meddelat att godkännandet för gränskontrollstationen på Billunds flygplats bör begränsas till hästdjur och andra djur utom hov- och klövdjur, och godkännandet för gränskontrollstationen i hamnen i Hanstholm bör begränsas till förpackade fiskeriprodukter. Uppgifterna om den medlemsstaten i bilaga I till beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Danmark har meddelat att godkännandet för gränskontrollstationen på Billunds flygplats bör begränsas till hästdjur och andra djur utom hov- och klövdjur, och godkännandet för gränskontrollstationen i hamnen i Hanstholm bör begränsas till förpackade fiskeriprodukter. Uppgifterna om den medlemsstaten i bilaga I till beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | Grekland har meddelat att kategorierna hov- och klövdjur och hästdjur bör tas bort från godkännandet för gränskontrollstationen (väg) i Evzoni, och gränskontrollstationen på flygplatsen i Thessaloniki bör även godkännas för förpackade produkter avsedda att användas som livsmedel (rumstempererade). Uppgifterna om den medlemsstaten i bilaga I till beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Grekland har meddelat att kategorierna hov- och klövdjur och hästdjur bör tas bort från godkännandet för gränskontrollstationen (väg) i Evzoni, och gränskontrollstationen på flygplatsen i Thessaloniki bör även godkännas för förpackade produkter avsedda att användas som livsmedel (rumstempererade). Uppgifterna om den medlemsstaten i bilaga I till beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Spanien har meddelat att godkännandet för gränskontrollstation i hamnen i Malaga bör begränsas till produkter avsedda att användas som livsmedel. Uppgifterna om den medlemsstaten i bilaga I till beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Spanien har meddelat att godkännandet för gränskontrollstation i hamnen i Malaga bör begränsas till produkter avsedda att användas som livsmedel. Uppgifterna om den medlemsstaten i bilaga I till beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Italien har meddelat att godkännandet för gränskontrollstationen i hamnen i Cagliari inte bör omfatta slaktkroppar av hov- och klövdjur, och ett kontrollcentrum vid gränskontrollstationen i hamnen i Genua bör upphävas och ett nytt kontrollcentrum inrättas vid gränskontrollstationen på flygplatsen Milano-Malpensa. Uppgifterna om den medlemsstaten i bilaga I till beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Italien har meddelat att godkännandet för gränskontrollstationen i hamnen i Cagliari inte bör omfatta slaktkroppar av hov- och klövdjur, och ett kontrollcentrum vid gränskontrollstationen i hamnen i Genua bör upphävas och ett nytt kontrollcentrum inrättas vid gränskontrollstationen på flygplatsen Milano-Malpensa. Uppgifterna om den medlemsstaten i bilaga I till beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Kroatien har underrättat kommissionen om att det till följd av en administrativ omorganisation har minskat antalet lokala veterinärskontor från tolv till fem stycken. Bilaga II till beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Kroatien har underrättat kommissionen om att det till följd av en administrativ omorganisation har minskat antalet lokala veterinärskontor från tolv till fem stycken. Bilaga II till beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till beslut 2009/821/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 november 2019.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

1

(2)  
  EGT L 268, 24.9.1991, s. 56.

2

(3)  
  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9.

3

(4)  Kommissionens beslut 2009/821/EG av den 28 september 2009 om upprättande av en förteckning över godkända gränskontrollstationer, om fastställande av vissa regler för inspektioner som utförs av kommissionens veterinärexperter och om fastställande av veterinärenheter i Traces (EUT L 296, 12.11.2009, s. 1).

4

---

BILAGA

Bilagorna I och II till beslut 2009/821/EG ska ändras på följande sätt:

| 1) | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Delen rörande Danmark ska ändras på följande sätt:






  i) | Uppgifterna om flygplatsen i Billund ska ersättas med följande:










  ”Billund | DK BLL 4 | A | | | U(8), E, O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Delen rörande Danmark ska ändras på följande sätt:

i)

Uppgifterna om flygplatsen i Billund ska ersättas med följande:

”Billund

DK BLL 4

A

U(8), E, O”

| ii) | Uppgifterna om hamnen i Hanstholm ska ersättas med följande:










  ”Hanstholm | DK HAN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Uppgifterna om hamnen i Hanstholm ska ersättas med följande:

”Hanstholm

DK HAN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)”

| b) | Delen rörande Grekland ska ändras på följande sätt:






  i) | Uppgifterna om gränskontrollstationen (väg) i Evzoni ska ersättas med följande:










  ”Evzoni | GR EVZ 3 | R | | HC, NHC-NT | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Delen rörande Grekland ska ändras på följande sätt:

i)

Uppgifterna om gränskontrollstationen (väg) i Evzoni ska ersättas med följande:

”Evzoni

GR EVZ 3

R

HC, NHC-NT

O”

| ii) | Uppgifterna om flygplatsen i Thessaloniki ska ersättas med följande:










  ”Thessaloniki | GR SKG 4 | A | | HC-T(CH)(2), HC-NT(2), NHC-NT | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Uppgifterna om flygplatsen i Thessaloniki ska ersättas med följande:

”Thessaloniki

GR SKG 4

A

HC-T(CH)(2), HC-NT(2), NHC-NT

O”

| c) | I den del som rör Spanien ska uppgifterna om hamnen i Malaga ersättas med följande:










  ”Málaga | ES AGP 1 | P | | HC” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

I den del som rör Spanien ska uppgifterna om hamnen i Malaga ersättas med följande:

”Málaga

ES AGP 1

P

HC”

| d) | Delen rörande Italien ska ändras på följande sätt:






  i) | Uppgifterna om hamnen i Cagliari ska ersättas med följande:










  ”Cagliari | IT CAG 1 | P | | HC(16), NHC(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

Delen rörande Italien ska ändras på följande sätt:

i)

Uppgifterna om hamnen i Cagliari ska ersättas med följande:

”Cagliari

IT CAG 1

P

HC(16), NHC(2)”

| ii) | Uppgifterna om hamnen i Genua ska ändras på följande sätt:










  ”Genova | IT GOA 1 | P | Calata Sanità (terminal Sech) | HC(2), NHC-NT(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nino Ronco (terminal Messina) | NHC-NT(2)(*) | |
| Porto di Voltri (Voltri) | HC(2), NHC-NT(2) | |
| Ponte Paleocapa | NHC-NT(6)” | |

ii)

Uppgifterna om hamnen i Genua ska ändras på följande sätt:

”Genova

IT GOA 1

P

Calata Sanità (terminal Sech)

HC(2), NHC-NT(2)

Nino Ronco (terminal Messina)

NHC-NT(2)(*)

Porto di Voltri (Voltri)

HC(2), NHC-NT(2)

Ponte Paleocapa

NHC-NT(6)”

| iii) | Uppgifterna om flygplatsen Milano-Malpensa ska ändras på följande sätt:










  ”Milano-Malpensa | IT MXP 4 | A | Magazzini aeroportuali ALHA | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ALHA Airport MXP SpA | | U, E |
| Cargo City MLE | HC(2) | O |
| Cargo Beta - Trans | HC(2), NHC(2)” | |

iii)

Uppgifterna om flygplatsen Milano-Malpensa ska ändras på följande sätt:

”Milano-Malpensa

IT MXP 4

A

Magazzini aeroportuali ALHA

HC(2), NHC(2)

ALHA Airport MXP SpA

U, E

Cargo City MLE

HC(2)

O

Cargo Beta - Trans

HC(2), NHC(2)”

| 2) | Bilaga II ska ändras på följande sätt:
  Delen rörande Kroatien ska ersättas med följande:






  ”HR00001 | Zagreb |
| --- | --- | --- |
| HR00002 | Varaždin |
| HR00003 | Split |
| HR00004 | Rijeka |
| HR00005 | Osijek” |

2)

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

Delen rörande Kroatien ska ersättas med följande:

”HR00001

Zagreb

HR00002

Varaždin

HR00003

Split

HR00004

Rijeka

HR00005

Osijek”

---

| 2.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/50

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU, Euratom) 2019/2002

av den 28 november 2019

om bemyndigande för Bulgarien att fortsätta att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt vad gäller internationell persontransport fram till slutet av 2023

[delgivet med nr C(2019) 8590]

(Endast den bulgariska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdesskatt (1), särskilt artikel 6.3 andra strecksatsen,

efter samråd med rådgivande kommittén för egna medel, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 390a i rådets direktiv 2006/112/EG (2) får Bulgarien, på de villkor som gällde i den medlemsstaten vid dagen för dess anslutning, fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för internationell persontransport som avses i del B punkt 10 i bilaga X till det direktivet, så länge samma undantag tillämpas i någon av de medlemsstater som ingick i gemenskapen den 31 december 2006. Enligt samma artikel ska dessa transaktioner emellertid tas med i beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 390a i rådets direktiv 2006/112/EG (2) får Bulgarien, på de villkor som gällde i den medlemsstaten vid dagen för dess anslutning, fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för internationell persontransport som avses i del B punkt 10 i bilaga X till det direktivet, så länge samma undantag tillämpas i någon av de medlemsstater som ingick i gemenskapen den 31 december 2006. Enligt samma artikel ska dessa transaktioner emellertid tas med i beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (2) | Genom kommissionens beslut 2010/4/EU, Euratom (3) bemyndigades Bulgarien bland annat att använda ungefärliga uppskattningar för internationell persontransport som avses i del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens beslut 2010/4/EU, Euratom (3) bemyndigades Bulgarien bland annat att använda ungefärliga uppskattningar för internationell persontransport som avses i del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2018.

| (3) | Genom en skrivelse av den 4 april 2019 ansökte Bulgarien om bemyndigande från kommissionen att fortsätta att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. Bulgarien kan inte göra någon exakt beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt för transaktioner som avses i del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG vad gäller internationell persontransport. Beräkningen skulle innebära en obefogad administrativ börda som inte står i proportion till de aktuella transaktionernas inverkan på Bulgariens samlade underlag för egna medel från mervärdesskatt. Däremot kan Bulgarien göra en beräkning med hjälp av ungefärliga uppskattningar för den aktuella typen av transaktioner. Bulgarien bör därför bemyndigas att fortsätta att beräkna underlaget för egna medel från mervärdesskatt genom att använda ungefärliga uppskattningar vad gäller internationell persontransport. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 4 april 2019 ansökte Bulgarien om bemyndigande från kommissionen att fortsätta att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. Bulgarien kan inte göra någon exakt beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt för transaktioner som avses i del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG vad gäller internationell persontransport. Beräkningen skulle innebära en obefogad administrativ börda som inte står i proportion till de aktuella transaktionernas inverkan på Bulgariens samlade underlag för egna medel från mervärdesskatt. Däremot kan Bulgarien göra en beräkning med hjälp av ungefärliga uppskattningar för den aktuella typen av transaktioner. Bulgarien bör därför bemyndigas att fortsätta att beräkna underlaget för egna medel från mervärdesskatt genom att använda ungefärliga uppskattningar vad gäller internationell persontransport.

| (4) | För att skapa tydlighet och rättslig förutsebarhet bör detta bemyndigande begränsas i tiden. |
| --- | --- |

(4)

För att skapa tydlighet och rättslig förutsebarhet bör detta bemyndigande begränsas i tiden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Vid beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt från och med den 1 januari 2019 till och med den 31 december 2023 bemyndigas Bulgarien att använda ungefärliga uppskattningar vad gäller internationell persontransport som avses i del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Bulgarien.

Utfärdat i Bryssel den 28 november 2019.

På kommissionens vägnar

Günther OETTINGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

2

(3)  Kommissionens beslut 2010/4/EU, Euratom av den 22 december 2009 om tillstånd för Bulgarien att använda statistiska uppgifter som upprättats före det näst sista året och vissa ungefärliga uppskattningar för beräkning av underlaget för egna medel för mervärdesskatt (EUT L 3, 7.1.2010, s. 17).

3

---

| 2.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/52

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU, Euratom) 2019/2003

av den 28 november 2019

om bemyndigande för Irland att fortsätta att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt vad gäller persontransport fram till slutet av 2023

[delgivet med nr C(2019) 8593]

(Endast den engelska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdesskatt (1), särskilt artikel 6.3 andra strecksatsen,

efter samråd med rådgivande kommittén för egna medel, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 371 i rådets direktiv 2006/112/EG (2) får Irland fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X om landet tillämpade undantag från skatteplikt för dessa transaktioner den 1 januari 1978. Enligt samma artikel ska dessa transaktioner emellertid tas med i beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 371 i rådets direktiv 2006/112/EG (2) får Irland fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X om landet tillämpade undantag från skatteplikt för dessa transaktioner den 1 januari 1978. Enligt samma artikel ska dessa transaktioner emellertid tas med i beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (2) | Genom kommissionens beslut 2010/5/EU, Euratom (3) bemyndigades Irland att använda ungefärliga uppskattningar avseende följande kategori transaktioner som anges i del B i bilaga X till direktiv 2006/112/EG: Persontransport (punkt 10), från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens beslut 2010/5/EU, Euratom (3) bemyndigades Irland att använda ungefärliga uppskattningar avseende följande kategori transaktioner som anges i del B i bilaga X till direktiv 2006/112/EG: Persontransport (punkt 10), från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2018.

| (3) | Genom en skrivelse av den 30 april 2019 ansökte Irland om bemyndigande från kommissionen att fortsätta att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. Irland kan inte göra någon exakt beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt för transaktioner som avses i del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG vad gäller persontransport. Beräkningen skulle innebära en obefogad administrativ börda som inte står i proportion till de aktuella transaktionernas inverkan på Irlands samlade underlag för egna medel från mervärdesskatt. Däremot kan Irland göra en beräkning med hjälp av ungefärliga uppskattningar för den aktuella typen av transaktioner. Irland bör därför bemyndigas att fortsätta att beräkna underlaget för egna medel från mervärdesskatt genom att använda ungefärliga uppskattningar vad gäller persontransport. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 30 april 2019 ansökte Irland om bemyndigande från kommissionen att fortsätta att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. Irland kan inte göra någon exakt beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt för transaktioner som avses i del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG vad gäller persontransport. Beräkningen skulle innebära en obefogad administrativ börda som inte står i proportion till de aktuella transaktionernas inverkan på Irlands samlade underlag för egna medel från mervärdesskatt. Däremot kan Irland göra en beräkning med hjälp av ungefärliga uppskattningar för den aktuella typen av transaktioner. Irland bör därför bemyndigas att fortsätta att beräkna underlaget för egna medel från mervärdesskatt genom att använda ungefärliga uppskattningar vad gäller persontransport.

| (4) | För att skapa tydlighet och rättslig förutsebarhet bör detta bemyndigande begränsas i tiden. |
| --- | --- |

(4)

För att skapa tydlighet och rättslig förutsebarhet bör detta bemyndigande begränsas i tiden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt från och med den 1 januari 2019 till och med den 31 december 2023 bemyndigas Irland att använda ungefärliga uppskattningar vad gäller persontransport som avses i del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Irland.

Utfärdat i Bryssel den 28 november 2019.

På kommissionens vägnar

Günther OETTINGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

2

(3)  Kommissionens beslut 2010/5/EU, Euratom av den 22 december 2009 om tillstånd för Irland att använda vissa ungefärliga uppskattningar för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt (EUT L 3, 7.1.2010, s. 19).

3

---

| 2.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/54

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU, Euratom) 2019/2004

av den 28 november 2019

om ändring av beslut 2005/872/EG, Euratom vad gäller tillståndet för Republiken Tjeckien att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt avseende persontransport

[delgivet med nr C(2019) 8595]

(Endast den tjeckiska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdesskatt (1), särskilt artikel 6.3 andra strecksatsen,

efter samråd med rådgivande kommittén för egna medel, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 381 i rådets direktiv 2006/112/EG (2) får Tjeckien, på de villkor som gällde i den medlemsstaten vid dagen för dess anslutning, fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för internationell persontransport som avses i del B punkt 10 i bilaga X till det direktivet, så länge samma undantag tillämpas av någon av de medlemsstater som ingick i gemenskapen den 30 april 2004. Enligt samma artikel ska dessa transaktioner emellertid tas med i beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 381 i rådets direktiv 2006/112/EG (2) får Tjeckien, på de villkor som gällde i den medlemsstaten vid dagen för dess anslutning, fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för internationell persontransport som avses i del B punkt 10 i bilaga X till det direktivet, så länge samma undantag tillämpas av någon av de medlemsstater som ingick i gemenskapen den 30 april 2004. Enligt samma artikel ska dessa transaktioner emellertid tas med i beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (2) | Genom artikel 1a i kommissionens beslut 2005/872/EG, Euratom (3) bemyndigades Republiken Tjeckien att använda en fast procentsats av den intermediära basen för transaktioner som avses i del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG avseende persontransport. |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 1a i kommissionens beslut 2005/872/EG, Euratom (3) bemyndigades Republiken Tjeckien att använda en fast procentsats av den intermediära basen för transaktioner som avses i del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG avseende persontransport.

| (3) | Resultaten av det senaste kontrollbesöket avseende egna medel visade att bemyndigandet att använda en förenklad beräkningsmetod för transaktioner som avses i del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG hade grundats på felaktiga och ofullständiga uppgifter. Om kommissionen hade haft tillgång till korrekta och kompletta uppgifter skulle den inte ha bemyndigat Republiken Tjeckien att använda ungefärliga uppskattningar för passagerartransport under 2015–2020. Artikel 1a i beslut 2005/872/EG, Euratom bör därför utgå retroaktivt. |
| --- | --- |

(3)

Resultaten av det senaste kontrollbesöket avseende egna medel visade att bemyndigandet att använda en förenklad beräkningsmetod för transaktioner som avses i del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG hade grundats på felaktiga och ofullständiga uppgifter. Om kommissionen hade haft tillgång till korrekta och kompletta uppgifter skulle den inte ha bemyndigat Republiken Tjeckien att använda ungefärliga uppskattningar för passagerartransport under 2015–2020. Artikel 1a i beslut 2005/872/EG, Euratom bör därför utgå retroaktivt.

| (4) | Beslut 2005/872/EG, Euratom bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2005/872/EG, Euratom bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1a i beslut 2005/872/EG, Euratom ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien.

Artikel 3

Detta beslut ska tillämpas från och med den 26 november 2015.

Utfärdat i Bryssel den 28 november 2019.

På kommissionens vägnar

Günther OETTINGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

2

(3)  Kommissionens beslut 2005/872/EG, Euratom av den 21 november 2005 om tillstånd för Republiken Tjeckien att använda vissa ungefärliga uppskattningar för beräkning av underlaget för momsmedel (EUT L 322, 9.12.2005, s. 19).

3

---

| 2.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/56

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/2005

av den 29 november 2019

om 2017 års värden per medlemsstat för de växthusgasutsläpp som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av den 21 maj 2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG (1), särskilt artikel 19.6, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (2) fastställs årliga utsläppstilldelningar för varje medlemsstat och för varje år under perioden 2013–2020 och en mekanism för att årligen bedöma om utsläppsgränserna efterlevs. Medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar uttryckta i ton CO2-ekvivalenter anges i kommissionens beslut 2013/162/EU (3). I kommissionens genomförandebeslut 2013/634/EU fastställs hur de årliga utsläppstilldelningarna för varje medlemsstat bör anpassas (4). |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (2) fastställs årliga utsläppstilldelningar för varje medlemsstat och för varje år under perioden 2013–2020 och en mekanism för att årligen bedöma om utsläppsgränserna efterlevs. Medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar uttryckta i ton CO2-ekvivalenter anges i kommissionens beslut 2013/162/EU (3). I kommissionens genomförandebeslut 2013/634/EU fastställs hur de årliga utsläppstilldelningarna för varje medlemsstat bör anpassas (4).

| (2) | I artikel 19 i förordning (EU) nr 525/2013 fastställs ett förfarande för granskning av medlemsstaternas inventeringsdata för utsläpp av växthusgaser, som underlag för bedömningen av hur beslut nr 406/2009/EG efterlevs. Den årliga granskning som avses i artikel 19.2 i förordning (EU) nr 525/2013 gjordes på grundval av de utsläppsdata för 2017 som rapporterades till kommissionen i mars 2019 i enlighet med förfarandena i kapitel III i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 749/2014 (5) och i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 19 i förordning (EU) nr 525/2013 fastställs ett förfarande för granskning av medlemsstaternas inventeringsdata för utsläpp av växthusgaser, som underlag för bedömningen av hur beslut nr 406/2009/EG efterlevs. Den årliga granskning som avses i artikel 19.2 i förordning (EU) nr 525/2013 gjordes på grundval av de utsläppsdata för 2017 som rapporterades till kommissionen i mars 2019 i enlighet med förfarandena i kapitel III i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 749/2014 (5) och i bilaga XVI till den förordningen.

| (3) | Varje medlemsstats sammanlagda utsläpp 2017 av de växthusgaser som omfattas av beslut nr 406/2009/EG bör fastställas med beaktande av de tekniska korrigeringar och reviderade uppskattningar som gjorts i samband med den årliga granskningen, vilka redovisas i de slutliga granskningsrapporter som upprättats i enlighet med artikel 35.2 i förordning (EU) nr 749/2014. |
| --- | --- |

(3)

Varje medlemsstats sammanlagda utsläpp 2017 av de växthusgaser som omfattas av beslut nr 406/2009/EG bör fastställas med beaktande av de tekniska korrigeringar och reviderade uppskattningar som gjorts i samband med den årliga granskningen, vilka redovisas i de slutliga granskningsrapporter som upprättats i enlighet med artikel 35.2 i förordning (EU) nr 749/2014.

| (4) | Detta beslut bör träda i kraft samma dag som det offentliggörs så att det överensstämmer med artikel 19.7 i förordning (EU) nr 525/2013, i vilken det anges att den fyramånadersperiod under vilken medlemsstaterna får använda de flexibla mekanismerna enligt beslut nr 406/2009/EG ska räknas från den dag då detta beslut offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Detta beslut bör träda i kraft samma dag som det offentliggörs så att det överensstämmer med artikel 19.7 i förordning (EU) nr 525/2013, i vilken det anges att den fyramånadersperiod under vilken medlemsstaterna får använda de flexibla mekanismerna enligt beslut nr 406/2009/EG ska räknas från den dag då detta beslut offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till detta beslut anges de totala värdena per medlemsstat 2017 för de växthusgasutsläpp som omfattas av beslut nr 406/2009/EG, på grundval av korrigerade inventeringsdata efter att den årliga granskning som avses i artikel 19.2 i förordning (EU) nr 525/2013 har avslutats.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 29 november 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 165, 18.6.2013, s. 13.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (EUT L 140, 5.6.2009, s. 136).

2

(3)  Kommissionens beslut 2013/162/EU av den 26 mars 2013 om fastställande av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2013–2020 i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut 406/2009/EG (EUT L 90, 28.3.2013, s. 106).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/634/EU av den 31 oktober 2013 om anpassning av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2013–2020 i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (EUT L 292, 1.11.2013, s. 19).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 749/2014 av den 30 juni 2014 om struktur, format, inlämningsförfaranden och granskning gällande medlemsstaternas rapportering av information i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 203, 11.7.2014, s. 23).

5

---

BILAGA

| Medlemsstat | Växthusgasutsläpp som omfattas av beslut nr 406/2009/EG, uppgifter för 2017
  (uttryckt i ton koldioxidekvivalenter) |
| --- | --- |
| Belgien | 70824562 |
| Bulgarien | 26526793 |
| Tjeckien | 62395184 |
| Danmark | 32676908 |
| Tyskland | 466857281 |
| Estland | 6205022 |
| Irland | 43828744 |
| Grekland | 45445291 |
| Spanien | 201107413 |
| Frankrike | 352795706 |
| Kroatien | 16669301 |
| Italien | 270145340 |
| Cypern | 4270890 |
| Lettland | 9243088 |
| Litauen | 14132498 |
| Luxemburg | 8743461 |
| Ungern | 43141883 |
| Malta | 1428480 |
| Nederländerna | 102326628 |
| Österrike | 51651769 |
| Polen | 211506734 |
| Portugal | 40186365 |
| Rumänien | 75363245 |
| Slovenien | 10881767 |
| Slovakien | 21249803 |
| Finland | 30062237 |
| Sverige | 32530542 |
| Förenade kungariket | 332050822 |

Medlemsstat

Växthusgasutsläpp som omfattas av beslut nr 406/2009/EG, uppgifter för 2017

(uttryckt i ton koldioxidekvivalenter)

Belgien

70824562

Bulgarien

26526793

Tjeckien

62395184

Danmark

32676908

Tyskland

466857281

Estland

6205022

Irland

43828744

Grekland

45445291

Spanien

201107413

Frankrike

352795706

Kroatien

16669301

Italien

270145340

Cypern

4270890

Lettland

9243088

Litauen

14132498

Luxemburg

8743461

Ungern

43141883

Malta

1428480

Nederländerna

102326628

Österrike

51651769

Polen

211506734

Portugal

40186365

Rumänien

75363245

Slovenien

10881767

Slovakien

21249803

Finland

30062237

Sverige

32530542

Förenade kungariket

332050822

---

| 2.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/59

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2019/2006

av den 29 november 2019

om Irlands deltagande i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727 om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom en skrivelse till Europeiska kommissionens generalsekreterare, som registrerades den 9 september 2019, meddelande Irland sin avsikt att delta i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727 (1). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse till Europeiska kommissionens generalsekreterare, som registrerades den 9 september 2019, meddelande Irland sin avsikt att delta i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727 (1).

| (2) | Eftersom inga särskilda villkor är förknippade med Irlands deltagande i förordning (EU) 2018/1727 föreligger inget behov av övergångsåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom inga särskilda villkor är förknippade med Irlands deltagande i förordning (EU) 2018/1727 föreligger inget behov av övergångsåtgärder.

| (3) | Irlands deltagande i förordning (EU) 2018/1727 bör därför bekräftas. |
| --- | --- |

(3)

Irlands deltagande i förordning (EU) 2018/1727 bör därför bekräftas.

| (4) | Förordning (EU) 2018/1727 trädde i kraft den 11 december 2018 och börjar tillämpas den 12 december 2019. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EU) 2018/1727 trädde i kraft den 11 december 2018 och börjar tillämpas den 12 december 2019.

| (5) | I enlighet med artikel 4 i protokoll nr 21 bör detta beslut träda i kraft så snart som möjligt dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 4 i protokoll nr 21 bör detta beslut träda i kraft så snart som möjligt dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed bekräftas Irlands deltagande i förordning (EU) 2018/1727.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 29 november 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727 av den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), och om ersättning och upphävande av rådets beslut 2002/187/RIF (EUT L 295, 21.11.2018, s. 138).

1

---