# Úřední věstník L 214/2019

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 214 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6216. srpna 2019 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 214

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6216. srpna 2019

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1347 ze dne 8. srpna 2019, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Roquefort (CHOP)) | 1 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/1348 ze dne 18. července 2019 o postupu uznávání členských států mimo eurozónu za zpravodajské členské státy podle nařízení (EU) 2016/867 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2019/20) | 3 |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/1349 ze dne 26. července 2019 o postupu a podmínkách pro výkon některých pravomocí příslušného orgánu v souvislosti s dozorem nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2019/25) | 16 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1347 ze dne 8. srpna 2019, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Roquefort (CHOP))

1

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/1348 ze dne 18. července 2019 o postupu uznávání členských států mimo eurozónu za zpravodajské členské státy podle nařízení (EU) 2016/867 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2019/20)

3

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/1349 ze dne 26. července 2019 o postupu a podmínkách pro výkon některých pravomocí příslušného orgánu v souvislosti s dozorem nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2019/25)

16

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 16.8.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 214/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1347

ze dne 8. srpna 2019,

kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu („Roquefort“ (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 prověřila Komise žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Roquefort“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2) ve znění nařízení (ES) č. 828/2003 (3) a (ES) č. 928/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 prověřila Komise žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Roquefort“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2) ve znění nařízení (ES) č. 828/2003 (3) a (ES) č. 928/2008 (4).

| (2) | Protože daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (5). |
| --- | --- |

(2)

Protože daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (5).

| (3) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Roquefort“ (CHOP) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. srpna 2019.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1107/96 ze dne 12. června 1996 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 (Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 828/2003 ze dne 14. května 2003, kterým se mění specifikace 16 názvů uvedených v příloze nařízení (ES) č. 1107/96 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (Danablu, Monti Iblei, Lesbos, Beaufort, Salers, Reblochon nebo Reblochon de Savoie, Laguiole, Mont d'Or nebo Vacherin du Haut-Doubs, Comté, Roquefort, Époisses de Bourgogne, Brocciu corse nebo Brocciu, Sainte-Maure de Touraine, Ossau-Iraty, Dinde de Bresse, Huile essentielle de lavande de Haute-Provence) (Úř. věst. L 120, 15.5.2003, s. 3).

3

(4)  Nařízení Komise (ES) č. 938/2008 ze dne 24. září 2008, kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Roquefort (CHOP)) (Úř. věst. L 257, 25.9.2008, s. 10).

4

(5)  
  Úř. věst. C 133, 10.4.2019, s. 2.

5

---

ROZHODNUTÍ

| 16.8.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 214/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 214/3

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2019/1348

ze dne 18. července 2019

o postupu uznávání členských států mimo eurozónu za zpravodajské členské státy podle nařízení (EU) 2016/867 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2019/20)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 a 5 této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, zejména na článek 5 a čl. 34.1 druhou odrážku,

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 ze dne 18. května 2016 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2016/13) (1), a zejména na čl. 1 bod 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na příspěvek Generální rady Evropské centrální banky,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) vymezuje obecný rámec pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (dále jen „údaje o úvěrech“). Uvedené nařízení uvádí, že členské státy, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), mohou rozhodnout, že se stanou zpravodajským členským státem, tak, že do svého vnitrostátního práva zakotví ustanovení tohoto nařízení nebo že příslušnou zpravodajskou povinnost jinak uloží v souladu se svým vnitrostátním právem. To může zahrnovat zejména členské státy, které se účastní jednotného mechanismu dohledu prostřednictvím úzké spolupráce v souladu s článkem 7 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) vymezuje obecný rámec pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (dále jen „údaje o úvěrech“). Uvedené nařízení uvádí, že členské státy, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), mohou rozhodnout, že se stanou zpravodajským členským státem, tak, že do svého vnitrostátního práva zakotví ustanovení tohoto nařízení nebo že příslušnou zpravodajskou povinnost jinak uloží v souladu se svým vnitrostátním právem. To může zahrnovat zejména členské státy, které se účastní jednotného mechanismu dohledu prostřednictvím úzké spolupráce v souladu s článkem 7 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2).

| (2) | Z článku 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“). |
| --- | --- |

(2)

Z článku 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“).

| (3) | Jak se uznává v 7. bodu odůvodnění nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), s cílem rozšířit její geografický a datový rozsah a zlepšit harmonizaci v rámci Unie by měla být společná databáze podrobných analytických údajů o úvěrech (dále jen „AnaCredit“), již sdílejí národní centrální banky Eurosystému, na dobrovolném základě otevřena všem členským státům mimo eurozónu, zejména těm, které se účastní jednotného mechanismu dohledu. Několik národních centrálních bank členských států mimo eurozónu (dále jen „národní centrální banky mimo eurozónu“) již s ECB a národními centrálními bankami členských států eurozóny (dále jen „národní centrální banky eurozóny“) spolupracuje na základě doporučení ECB/2014/7 (3), když uplatňuje přípravná opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech podle rozhodnutí ECB/2014/6 (4). |
| --- | --- |

(3)

Jak se uznává v 7. bodu odůvodnění nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), s cílem rozšířit její geografický a datový rozsah a zlepšit harmonizaci v rámci Unie by měla být společná databáze podrobných analytických údajů o úvěrech (dále jen „AnaCredit“), již sdílejí národní centrální banky Eurosystému, na dobrovolném základě otevřena všem členským státům mimo eurozónu, zejména těm, které se účastní jednotného mechanismu dohledu. Několik národních centrálních bank členských států mimo eurozónu (dále jen „národní centrální banky mimo eurozónu“) již s ECB a národními centrálními bankami členských států eurozóny (dále jen „národní centrální banky eurozóny“) spolupracuje na základě doporučení ECB/2014/7 (3), když uplatňuje přípravná opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech podle rozhodnutí ECB/2014/6 (4).

| (4) | Členské státy mimo eurozónu, které rozhodnou, že se stanou zpravodajským členským státem podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), by měly tento záměr oznámit ECB. ECB by měla ověřit, zda členské státy mimo eurozónu do svého vnitrostátního práva zakotvily ustanovení uvedeného nařízení nebo zda příslušnou zpravodajskou povinnost jinak uložily v souladu se svým vnitrostátním právem a aniž by byl dotčen ústavní pořádek dotčeného členského státu. |
| --- | --- |

(4)

Členské státy mimo eurozónu, které rozhodnou, že se stanou zpravodajským členským státem podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), by měly tento záměr oznámit ECB. ECB by měla ověřit, zda členské státy mimo eurozónu do svého vnitrostátního práva zakotvily ustanovení uvedeného nařízení nebo zda příslušnou zpravodajskou povinnost jinak uložily v souladu se svým vnitrostátním právem a aniž by byl dotčen ústavní pořádek dotčeného členského státu.

| (5) | Jak je uvedeno ve 4. bodu odůvodnění obecných zásad (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) (5), členské státy mimo eurozónu mohou do svého vnitrostátního práva převzít rovněž ustanovení uvedených obecných zásad nebo jinak zavést opatření v souladu s vnitrostátním právem, aby zajistily, že splní odpovídající povinnosti předávat údaje do ECB harmonizovaným způsobem včetně povinnosti zapsat protistrany do rejstříku údajů o institucích a přidružených osobách (RIAD) v souladu s obecnými zásadami Evropské centrální banky (EU) 2018/876 (ECB/2018/16) (6). V souladu s 9. bodem odůvodnění obecných zásad (EU) 2018/876 (ECB/2018/16) se mohou členské státy mimo eurozónu takto podílet na vykazování údajů a jejich validaci v RIAD a na recipročním základě sdílet údaje o svých domácích subjektech a mít přístup k datovým souborům eurozóny na základě doporučení Evropské centrální banky ECB/2018/36 (7). |
| --- | --- |

(5)

Jak je uvedeno ve 4. bodu odůvodnění obecných zásad (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) (5), členské státy mimo eurozónu mohou do svého vnitrostátního práva převzít rovněž ustanovení uvedených obecných zásad nebo jinak zavést opatření v souladu s vnitrostátním právem, aby zajistily, že splní odpovídající povinnosti předávat údaje do ECB harmonizovaným způsobem včetně povinnosti zapsat protistrany do rejstříku údajů o institucích a přidružených osobách (RIAD) v souladu s obecnými zásadami Evropské centrální banky (EU) 2018/876 (ECB/2018/16) (6). V souladu s 9. bodem odůvodnění obecných zásad (EU) 2018/876 (ECB/2018/16) se mohou členské státy mimo eurozónu takto podílet na vykazování údajů a jejich validaci v RIAD a na recipročním základě sdílet údaje o svých domácích subjektech a mít přístup k datovým souborům eurozóny na základě doporučení Evropské centrální banky ECB/2018/36 (7).

| (6) | Proto je nezbytné upřesnit postupy, které má ECB uplatňovat a) v případě vyjádření zájmu členských států mimo eurozónu stát se zpravodajskými členskými státy podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), b) když posuzuje tento zájem a c) když uznává členský stát mimo eurozónu za zpravodajský členský stát. Je rovněž třeba zakotvit postupy pro případné pozastavení a zrušení uznání členského státu mimo eurozónu za zpravodajský členský stát. |
| --- | --- |

(6)

Proto je nezbytné upřesnit postupy, které má ECB uplatňovat a) v případě vyjádření zájmu členských států mimo eurozónu stát se zpravodajskými členskými státy podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), b) když posuzuje tento zájem a c) když uznává členský stát mimo eurozónu za zpravodajský členský stát. Je rovněž třeba zakotvit postupy pro případné pozastavení a zrušení uznání členského státu mimo eurozónu za zpravodajský členský stát.

| (7) | Podmínky pro přístup národních centrálních bank mimo eurozónu k údajům o úvěrech shromažďovaným ECB, národními centrálními bankami eurozóny a zpravodajskými členskými státy mimo eurozónu a využití těchto údajů, jakož i podmínky pro přístup ECB, národních centrálních bank eurozóny a národních centrálních bank zpravodajských členských států mimo eurozónu k údajům shromažďovaným zpravodajskými členskými státy mimo eurozónu podle jejich příslušných vnitrostátních právních předpisů a využití těchto údajů je třeba zakotvit v samostatné právně závazné dohodě. Tyto podmínky by měly být sjednány s ohledem na příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 2533/98 (8). |
| --- | --- |

(7)

Podmínky pro přístup národních centrálních bank mimo eurozónu k údajům o úvěrech shromažďovaným ECB, národními centrálními bankami eurozóny a zpravodajskými členskými státy mimo eurozónu a využití těchto údajů, jakož i podmínky pro přístup ECB, národních centrálních bank eurozóny a národních centrálních bank zpravodajských členských států mimo eurozónu k údajům shromažďovaným zpravodajskými členskými státy mimo eurozónu podle jejich příslušných vnitrostátních právních předpisů a využití těchto údajů je třeba zakotvit v samostatné právně závazné dohodě. Tyto podmínky by měly být sjednány s ohledem na příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 2533/98 (8).

| (8) | Rozhodnutí o uznání členského státu mimo eurozónu za zpravodajský členský stát bude tedy podmíněno existencí právně závazné dohody, kterou se budou řídit vztahy mezi národními centrálními bankami mimo eurozónu, ECB a národními centrálními bankami eurozóny při sdílení údajů o úvěrech a v ostatních relevantních otázkách, včetně ochrany důvěrných informací a omezení užití či předávání těchto údajů o úvěrech, jako například v souvislosti se zpětnou vazbou na základě článku 11 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutí o uznání členského státu mimo eurozónu za zpravodajský členský stát bude tedy podmíněno existencí právně závazné dohody, kterou se budou řídit vztahy mezi národními centrálními bankami mimo eurozónu, ECB a národními centrálními bankami eurozóny při sdílení údajů o úvěrech a v ostatních relevantních otázkách, včetně ochrany důvěrných informací a omezení užití či předávání těchto údajů o úvěrech, jako například v souvislosti se zpětnou vazbou na základě článku 11 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Oblast působnosti a cíle

Toto rozhodnutí vymezuje postupy, které má ECB uplatňovat při uznání členských států mimo eurozónu za zpravodajské členské státy podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13).

Článek 2

Definice

Není-li uvedeno jinak, mají výrazy použité v tomto rozhodnutí stejný význam jako v nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13).

Pro účely tohoto rozhodnutí se „zpravodajskou jednotkou“ rozumí právní subjekt nebo zahraniční pobočka, které jsou rezidenty v příslušném členském státě mimo eurozónu a na které se vztahuje zpravodajská povinnost, která je stejná nebo obdobná jako zpravodajská povinnost na základě nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13).

Článek 3

Kritéria pro kvalifikaci zpravodajského členského státu

1.   ECB může členský stát mimo eurozónu uznat za zpravodajský členský stát podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), pouze pokud členský stát mimo eurozónu do svého vnitrostátního práva uspokojivě zakotvil ustanovení nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) a obecných zásad (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) nebo příslušnou zpravodajskou povinnost uložil jinak v souladu se svým vnitrostátním právem.

2.   Pro účely odstavce 1 ECB posoudí, zda národní centrální banka členského státu mimo eurozónu ve spolupráci s příslušnými vnitrostátními orgány, je-li to nezbytné podle příslušného vnitrostátního práva, má minimálně pravomoc:

| a) | určovat a přezkoumávat skutečný soubor zpravodajských jednotek ve smyslu čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13); |
| --- | --- |

a)

určovat a přezkoumávat skutečný soubor zpravodajských jednotek ve smyslu čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13);

| b) | shromažďovat údaje o úvěrech pocházející od skutečného souboru zpravodajských jednotek ve smyslu čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), aniž je dotčeno uplatňování ustanovení čl. 8 odst. 4 a 5 uvedeného nařízení nebo rovnocenných ustanovení vnitrostátního práva; |
| --- | --- |

b)

shromažďovat údaje o úvěrech pocházející od skutečného souboru zpravodajských jednotek ve smyslu čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), aniž je dotčeno uplatňování ustanovení čl. 8 odst. 4 a 5 uvedeného nařízení nebo rovnocenných ustanovení vnitrostátního práva;

| c) | identifikovat protistrany způsobem popsaným v článku 9 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13); |
| --- | --- |

c)

identifikovat protistrany způsobem popsaným v článku 9 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13);

| d) | ukládat zpravodajským jednotkám uvedeným v bodu a) statistickou zpravodajskou povinnost, která je stejná jako povinnost stanovená v článcích 4 až 8 a 13 až 15 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) či je této povinnosti rovnocenná; |
| --- | --- |

d)

ukládat zpravodajským jednotkám uvedeným v bodu a) statistickou zpravodajskou povinnost, která je stejná jako povinnost stanovená v článcích 4 až 8 a 13 až 15 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) či je této povinnosti rovnocenná;

| e) | udělovat výjimky malým zpravodajským jednotkám, jak je uvedeno v článku 16 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13); |
| --- | --- |

e)

udělovat výjimky malým zpravodajským jednotkám, jak je uvedeno v článku 16 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13);

| f) | ověřovat a provádět nucené shromažďování informací, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy podle článku 17 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13); a |
| --- | --- |

f)

ověřovat a provádět nucené shromažďování informací, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy podle článku 17 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13); a

| g) | ukládat sankce zpravodajským jednotkám ve smyslu článku 18 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13). |
| --- | --- |

g)

ukládat sankce zpravodajským jednotkám ve smyslu článku 18 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13).

Pro vyloučení pochybností ECB uvádí, že požadavky týkající se prováděcích fází a prvního vykazování, které jsou uvedeny v článku 2 nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), není třeba zakotvit do vnitrostátního práva.

3.   Pro účely odstavce 1 a aniž je dotčen odstavec 2, ECB rovněž posoudí, zda vnitrostátní právní předpisy obsahují ustanovení, jež zakotvují články 7 a 8 nařízení (ES) č. 2533/98.

Článek 4

Vyjádření zájmu

1.   Členský stát mimo eurozónu, který si přeje stát se zpravodajským členským státem podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), může ECB předložit oficiální vyjádření zájmu stát se zpravodajským členským státem (dále jen „uchazečský členský stát“) za použití vzoru uvedeného v příloze I.

2.   Aby ECB mohla vyjádření zájmu uvedené v odstavci 1 zvážit, musí k tomuto vyjádření být připojena prováděcí dokumentace pro účely ověření ve smyslu čl. 5 odst. 3, a to zejména:

| a) | vyplněná srovnávací tabulka za použití vzoru uvedeného v dodatku v příloze I; |
| --- | --- |

a)

vyplněná srovnávací tabulka za použití vzoru uvedeného v dodatku v příloze I;

| b) | kopie příslušných vnitrostátních právních předpisů s anglickým překladem; |
| --- | --- |

b)

kopie příslušných vnitrostátních právních předpisů s anglickým překladem;

| c) | právní stanovisko externí nezávislé třetí osoby nebo právního oddělení příslušného vnitrostátního orgánu, které podle ECB uspokojivě potvrzuje, že:






  i) | vnitrostátní právní předpisy budou v uchazečském členském státě závazné a vynutitelné; a |
| --- | --- | --- |

c)

právní stanovisko externí nezávislé třetí osoby nebo právního oddělení příslušného vnitrostátního orgánu, které podle ECB uspokojivě potvrzuje, že:

i)

vnitrostátní právní předpisy budou v uchazečském členském státě závazné a vynutitelné; a

| ii) | národní centrální banka uchazečského členského státu je povinna postupovat podle zvláštních pokynů, žádostí a opatření vydaných ECB v souvislosti s nařízením (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), a to v časovém rámci, který ECB případně stanoví. |
| --- | --- |

ii)

národní centrální banka uchazečského členského státu je povinna postupovat podle zvláštních pokynů, žádostí a opatření vydaných ECB v souvislosti s nařízením (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), a to v časovém rámci, který ECB případně stanoví.

3.   Toto vyjádření zájmu musí být ECB zasláno nejpozději devět měsíců přede dnem prvního přenosu údajů o úvěrech podle článku 6, jak uvedl uchazečský členský stát ve vyjádření svého zájmu, a musí specifikovat referenční data pro vykazování a referenční období, která budou od prvního přenosu pokryta.

Článek 5

Ověření

1.   ECB uchazečskému členskému státu nejpozději do 20 dnů písemně potvrdí, že jí bylo doručeno vyjádření zájmu tohoto státu.

2.   Kromě informací či dokumentace podle čl. 4 odst. 2 si ECB může vyžádat dodatečné informace či dokumentaci, jež považuje za vhodné pro posouzení vyjádření zájmu uchazečského členského státu. ECB uchazečskému členskému státu bezodkladně písemně potvrdí přijetí těchto dodatečných informací či dokumentace.

3.   ECB ověří, že uchazečský členský stát do svého vnitrostátního práva zakotvil ustanovení nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) a obecných zásad (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) nebo příslušnou zpravodajskou povinnost uložil jinak v souladu se svým vnitrostátním právem.

4.   Pro účely ověření podle článku 3 ECB pověří Výbor pro statistiku Evropského systému centrálních bank, aby tento proces koordinoval a aby pověřil Právní výbor přípravou zprávy o ověření. Ve zprávě o ověření se posoudí:

| a) | rozsah, v němž byla ustanovení nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) uvedená v čl. 3 odst. 2 provedena do vnitrostátního práva, a |
| --- | --- |

a)

rozsah, v němž byla ustanovení nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) uvedená v čl. 3 odst. 2 provedena do vnitrostátního práva, a

| b) | nebyla-li ustanovení uvedená v bodu a) provedena, důvod jejich neprovedení. |
| --- | --- |

b)

nebyla-li ustanovení uvedená v bodu a) provedena, důvod jejich neprovedení.

5.   Jsou-li na základě kompletní dokumentace předložené uchazečským členským státem dle názoru ECB uspokojivě splněna kritéria vymezená v článku 3, rozhodne ECB o uznání uchazečského členského státu za zpravodajský členský stát podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13). Rozhodnutí o uznání musí obsahovat datum, od něhož uznání platí, referenční data pro vykazování a referenční období, která budou od prvního přenosu pokryta, a relevantní datum prvního vykazování, které nesmí předcházet datu, které uchazečský členský stát uvedl ve vyjádření svého zájmu.

6.   Podmínkou pro rozhodnutí uvedené v odstavci 5 je uzavření dohody ze strany národní centrální banky uchazečského členského státu ve formě stanovené v příloze II, kterou se budou řídit její vztahy s ECB, národními centrálními bankami eurozóny a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu, které byly uznány za zpravodajské členské státy, při sdílení údajů o úvěrech a v obdobných otázkách.

S ohledem na ustanovení nařízení (ES) č. 2533/98 tato dohoda stanoví podmínky pro: a) přístup národních centrálních bank mimo eurozónu k údajům o úvěrech shromažďovaným ECB, národními centrálními bankami eurozóny a zpravodajskými členskými státy mimo eurozónu a využití těchto údajů a b) přístup ECB, národních centrálních bank eurozóny a národních centrálních bank zpravodajských členských států mimo eurozónu k údajům shromažďovaným zpravodajskými členskými státy mimo eurozónu podle jejich příslušných vnitrostátních právních předpisů a využití těchto údajů.

Tuto dohodu uzavřenou národní centrální bankou uchazečského členského státu nelze měnit způsobem, který je v rozporu s formou vymezenou v příloze II.

7.   ECB rozhodne, že uchazečský členský stát nelze kvalifikovat jako zpravodajský členský stát podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) v kterémkoli z těchto případů:

| a) | pokud na základě kompletní dokumentace předložené uchazečským členským státem ECB dospěje k závěru, že tento stát nesplňuje kritéria pro kvalifikaci zpravodajského členského státu podle článku 3; |
| --- | --- |

a)

pokud na základě kompletní dokumentace předložené uchazečským členským státem ECB dospěje k závěru, že tento stát nesplňuje kritéria pro kvalifikaci zpravodajského členského státu podle článku 3;

| b) | pokud ECB do jednoho roku od okamžiku, kdy jí uchazečský členský stát doručil vyjádření svého zájmu, neobdrží informace nezbytné pro dané posouzení; |
| --- | --- |

b)

pokud ECB do jednoho roku od okamžiku, kdy jí uchazečský členský stát doručil vyjádření svého zájmu, neobdrží informace nezbytné pro dané posouzení;

| c) | nedošlo-li k uzavření dohody uvedené v odstavci 6; |
| --- | --- |

c)

nedošlo-li k uzavření dohody uvedené v odstavci 6;

8.   Nejpozději do šesti měsíců od okamžiku, kdy ECB potvrdila přijetí dokumentace podle odstavce 1, případně odstavce 2, vyrozumí ECB uchazečský členský stát o svém rozhodnutí ve smyslu odstavců 5 a 7. Toto vyrozumění obsahuje odůvodnění daného rozhodnutí. ECB a uchazečský členský stát se však mohou dohodnout na prodloužení lhůty, ve které ECB uchazečský členský stát vyrozumí o svém rozhodnutí.

9.   ECB zváží žádost uchazečského členského státu o přezkum rozhodnutí uvedeného v odstavci 7, pokud:

| a) | tato žádost byla ECB doručena ve lhůtě 30 dnů ode dne oznámení rozhodnutí; |
| --- | --- |

a)

tato žádost byla ECB doručena ve lhůtě 30 dnů ode dne oznámení rozhodnutí;

| b) | žádost obsahuje odůvodnění; a |
| --- | --- |

b)

žádost obsahuje odůvodnění; a

| c) | obsahuje všechny podpůrné informace. |
| --- | --- |

c)

obsahuje všechny podpůrné informace.

Po doručení žádosti o přezkum ECB přezkoumá své rozhodnutí, přičemž může uchazečskému členskému státu dát příležitost, aby zavedl nezbytná opatření, která by mu umožnila, aby byl uznán za zpravodajský členský stát. ECB si vyhrazuje právo vyžádat si předložení nového právního stanoviska vypracovaného externí nezávislou třetí osobou nebo právním oddělením příslušného vnitrostátního orgánu, jež potvrdí platnost a použitelnost těchto opatření.

Článek 6

První přenos údajů o úvěrech

1.   Po oznámení rozhodnutí ECB o uznání uchazečského členského státu za zpravodajský členský stát podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) a pod podmínkou, že dohoda uvedená v čl. 5 odst. 6 vstoupí v platnost, požádá ECB národní centrální banku uchazečského členského státu o určení a přezkum skutečného souboru zpravodajských jednotek v souladu s čl. 5 obecných zásad (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38).

2.   Pokud byl uchazečský členský stát uznán za zpravodajský členský stát podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) a toto uznání platí ode dne, který národní centrální bance daného členského státu neumožňuje určit a přezkoumat skutečný soubor zpravodajských jednotek v prvním čtvrtletí prvního roku, v němž zahájí vykazování, určí skutečný soubor zpravodajských jednotek v tomto roce jiné zpravodajské členské státy v souladu s článkem 5 obecných zásad (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38).

3.   První přenos údajů o úvěrech se může uskutečnit až poté, co si ECB ověří, že národní centrální banka uchazečského státu má informační systém, který je kompatibilní s technickou infrastrukturou ECB.

4.   První měsíční a čtvrtletní přenos začne v den, který ECB uvede ve svém rozhodnutí ve smyslu čl. 5 odst. 5.

Článek 7

Pozastavení či zrušení

1.   ECB může rozhodnout o pozastavení či zrušení uznání členského státu mimo eurozónu za zpravodajský členský stát, pokud se důvodně domnívá, že příslušný členský stát nadále nesplňuje kritéria pro kvalifikaci zpravodajského členského státu podle článku 3. Dojde-li ke zrušení uznání členského státu mimo eurozónu za zpravodajský členský stát, automaticky se ruší dohoda uzavřená podle čl. 5 odst. 6.

2.   V rozhodnutí podle odstavce 1 ECB uvede důvody pro takové pozastavení či zrušení, specifikuje účinky tohoto rozhodnutí a označí den, od kterého toto pozastavení či zrušení platí, jakož i dobu pozastavení. Uznání lze pozastavit nejvýše na dobu šesti měsíců. ECB může dobu pozastavení výjimečně prodloužit, avšak pouze jednou. Nedojde-li k nápravě vad, pro které došlo k pozastavení, ve vymezené lhůtě, zruší ECB uznání příslušného členského státu mimo eurozónu za zpravodajský členský stát.

3.   ECB a národní centrální banka zpravodajského členského státu mimo eurozónu mohou dohodu ve smyslu čl. 5 odst. 6 zrušit podle příslušných ustanovení této dohody. V takovém případě se uznání členského státu mimo eurozónu za zpravodajský členský stát automaticky ruší a pozbývá účinku.

Článek 8

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 18. července 2019.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  (Úř. věst. L 144, 1.6.2016, s. 44.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

2

(3)  Doporučení ECB/2014/7 ze dne 24. února 2014 o organizaci přípravných opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (Úř. věst. C 103, 8.4.2014, s. 1).

3

(4)  Rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2014/6 ze dne 24. února 2014 o organizaci přípravných opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (Úř. věst. L 104, 8.4.2014, s. 72).

4

(5)  Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2017/2335 ze dne 23. listopadu 2017 o postupech pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2017/38) (Úř. věst. L 333, 15.12.2017, s. 66).

5

(6)  Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2018/876 ze dne 1. června 2018 o rejstříku údajů o institucích a přidružených osobách (ECB/2018/16) (Úř. věst. L 154, 18.6.2018, s. 3).

6

(7)  Doporučení ECB/2018/36 ze dne 7. prosince 2018 o rejstříku údajů o institucích a přidružených osobách (Úř. věst. C 21, 17.1.2019, s. 1).

7

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8).

8

---

PŘÍLOHA I

VZOR

VYJÁDŘENÍ ZÁJMU PODLE ČLÁNKU 4 ROZHODNUTÍ (EU) 2019/1348 (ECB/2019/20)

předkládané

[Národní centrální bankou nebo příslušným vnitrostátním orgánem žádajícího členského státu]

Vyjádření zájmu podle článku 4 rozhodnutí (EU) 2019/1348 (ECB/2019/20) adresované Evropské centrální bance

| 1. | [Žádající členský stát] tímto vyjadřuje svůj zájem stát se zpravodajským členským státem podle nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | [Žádající členský stát] tímto potvrzuje, že splňuje všechna ustanovení rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/1348 (ECB/2019/20) (2). [Žádající členský stát] zejména potvrzuje, že do svého vnitrostátního práva zakotvil ustanovení nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) a obecných zásad Evropské centrální banky (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) (3) nebo příslušnou zpravodajskou povinnost uložil v souladu se svým vnitrostátním právem a že má informační systém, který je kompatibilní s technickou infrastrukturou ECB. |
| --- | --- |

2.

| 3. | [Žádající členský stát] tímto ECB předkládá dokumentaci osvědčující shora uvedený závazek, a to zejména:






  a) | kopii prováděcích vnitrostátních právních předpisů s anglickým překladem; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kopii prováděcích vnitrostátních právních předpisů s anglickým překladem;

| b) | právní stanovisko externí nezávislé třetí osoby nebo právního oddělení příslušného vnitrostátního orgánu, které podle ECB uspokojivě potvrzuje, že vnitrostátní právní předpisy budou v [žádajícím členském státě] závazné a vynutitelné a že národní centrální banka [žádajícího členského státu] je povinna postupovat podle zvláštních pokynů, žádostí a opatření vydaných ECB pro účely nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), a to v časovém rámci, který ECB případně stanoví; a |
| --- | --- |

b)

právní stanovisko externí nezávislé třetí osoby nebo právního oddělení příslušného vnitrostátního orgánu, které podle ECB uspokojivě potvrzuje, že vnitrostátní právní předpisy budou v [žádajícím členském státě] závazné a vynutitelné a že národní centrální banka [žádajícího členského státu] je povinna postupovat podle zvláštních pokynů, žádostí a opatření vydaných ECB pro účely nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), a to v časovém rámci, který ECB případně stanoví; a

| c) | kopii srovnávací tabulky obsažené v dodatku. |
| --- | --- |

c)

kopii srovnávací tabulky obsažené v dodatku.

| 4. | [Žádající členský stát] tímto prohlašuje, že bude schopen přenést první soubor údajů o úvěrech ve smyslu nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) od [vlož datum]. |
| --- | --- |

4.

[Národní centrální banka nebo příslušný vnitrostátní orgán]

Za [členský stát]

[Podpis]

[Datum]

---

(1)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 ze dne 18. května 2016 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2016/13) (Úř. věst. L 144, 1.6.2016, s. 44).

(2)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/1348 ze dne 18. července 2019 o postupu uznávání členských států mimo eurozónu za zpravodajské členské státy podle nařízení (EU) 2016/867 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2019/20) (Úř. věst. L 214, 16.8.2019, s. 3).

(3)  Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2017/2335 ze dne 23. listopadu 2017 o postupech pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2017/38) (Úř. věst. L 333, 15.12.2017, s. 66).

Dodatek

Ověření provádění nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 ze dne 18. května 2016 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2016/13)

SROVNÁVACÍ TABULKA

[název národní centrální banky nebo příslušného vnitrostátního orgánu]

| Nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) | Způsob provedení | Nedošlo-li k provedení, důvody neprovedení |
| --- | --- | --- |
| Článek 3 | | |
| Článek 4 | | |
| Článek 5 | | |
| Článek 6 | | |
| Článek 7 | | |
| Článek 8 | | |
| Článek 9 | | |
| Článek 10 | | |
| Článek 12 | | |
| Článek 13 | | |
| Článek 14 | | |
| Článek 15 | | |
| Článek 16 | | |
| Článek 17 | | |
| Článek 18 | | |

Nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13)

Způsob provedení

Nedošlo-li k provedení, důvody neprovedení

Článek 3

Článek 4

Článek 5

Článek 6

Článek 7

Článek 8

Článek 9

Článek 10

Článek 12

Článek 13

Článek 14

Článek 15

Článek 16

Článek 17

Článek 18

PŘÍLOHA II

VZOR

DOHODY

ZE DNE [DEN MĚSÍC ROK]

MEZI [VLOŽ NÁZEV NÁRODNÍ CENTRÁLNÍ BANKY MIMO EUROSYSTÉM] A EVROPSKOU CENTRÁLNÍ BANKOU O PŘENOSU PODROBNÝCH ÚDAJŮ O ÚVĚRECH A O ÚVĚROVÉM RIZIKU

[Vlož ECB a její sídlo],

(dále jen „ECB“)

a

[Vlož název a sídlo národní centrální banky mimo Eurosystém]

(dále jen „národní centrální banka mimo Eurosystém“)

(obě strany této dohody dále jen společně „strany“ nebo jednotlivě „strana“)

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (1) vymezuje obecný rámec pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (dále jen „údaje o úvěrech“). Nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) uvádí, že členské státy, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“) mohou rozhodnout, že se stanou zpravodajskými členskými státy, tak, že do svého vnitrostátního práva zakotví ustanovení nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) nebo že příslušnou zpravodajskou povinnost jinak uloží v souladu se svým vnitrostátním právem. To může zahrnovat zejména členské státy, které se účastní jednotného mechanismu dohledu prostřednictvím úzké spolupráce v souladu s článkem 7 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (1) vymezuje obecný rámec pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (dále jen „údaje o úvěrech“). Nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) uvádí, že členské státy, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“) mohou rozhodnout, že se stanou zpravodajskými členskými státy, tak, že do svého vnitrostátního práva zakotví ustanovení nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) nebo že příslušnou zpravodajskou povinnost jinak uloží v souladu se svým vnitrostátním právem. To může zahrnovat zejména členské státy, které se účastní jednotného mechanismu dohledu prostřednictvím úzké spolupráce v souladu s článkem 7 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2).

| (2) | Z článku 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“). |
| --- | --- |

(2)

Z článku 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“).

| (3) | Čl. 8 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 (3) vyžaduje, aby členové Evropského systému centrálních bank (ESCB) přijali veškerá nezbytná právní, správní, technická a organizační opatření k zajištění fyzické a logické ochrany důvěrných statistických informací a aby ECB vymezila společná pravidla a zavedla minimální standardy s cílem zabránit nedovolenému zpřístupnění a neoprávněnému použití důvěrných statistických informací. |
| --- | --- |

(3)

Čl. 8 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 (3) vyžaduje, aby členové Evropského systému centrálních bank (ESCB) přijali veškerá nezbytná právní, správní, technická a organizační opatření k zajištění fyzické a logické ochrany důvěrných statistických informací a aby ECB vymezila společná pravidla a zavedla minimální standardy s cílem zabránit nedovolenému zpřístupnění a neoprávněnému použití důvěrných statistických informací.

| (4) | Obecné zásady ECB/1998/NP28 (4) (dále jen „obecné zásady o důvěrnosti“) zavádějí společná pravidla a minimální standardy nezbytné pro zajištění základní úrovně ochrany důvěrných statistických informací, které shromažďuje ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami Eurosystému. |
| --- | --- |

(4)

Obecné zásady ECB/1998/NP28 (4) (dále jen „obecné zásady o důvěrnosti“) zavádějí společná pravidla a minimální standardy nezbytné pro zajištění základní úrovně ochrany důvěrných statistických informací, které shromažďuje ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami Eurosystému.

| (5) | Rada guvernérů doporučila (5) národním centrálním bankám členských států, jejichž měnou není euro (dále jen „národní centrální banky mimo Eurosystém“), aby uplatňovaly ustanovení obecných zásad o důvěrnosti na důvěrné statistické informace, které obdržely od ECB s pomocí národních centrálních bank, a aby tento přístup potvrdily formou dohody uzavřené mezi ECB a národními centrálními bankami. V důsledku toho národní centrální banky mimo Eurosystém formou dohody potvrdily, že se budou řídit obecnými zásadami o důvěrnosti, pokud se týká důvěrných statistických informací, které obdržely od ECB s pomocí národních centrálních bank. |
| --- | --- |

(5)

Rada guvernérů doporučila (5) národním centrálním bankám členských států, jejichž měnou není euro (dále jen „národní centrální banky mimo Eurosystém“), aby uplatňovaly ustanovení obecných zásad o důvěrnosti na důvěrné statistické informace, které obdržely od ECB s pomocí národních centrálních bank, a aby tento přístup potvrdily formou dohody uzavřené mezi ECB a národními centrálními bankami. V důsledku toho národní centrální banky mimo Eurosystém formou dohody potvrdily, že se budou řídit obecnými zásadami o důvěrnosti, pokud se týká důvěrných statistických informací, které obdržely od ECB s pomocí národních centrálních bank.

| (6) | Rozhodnutí ECB/2014/6 (6) vymezuje postup pro stanovení dlouhodobého rámce pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech na základě harmonizované statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB. Doporučení ECB/2014/7 (7) vyzývá národní centrální banky mimo Eurosystém, které se připravují na zapojení do dlouhodobého rámce, aby postupovaly podle ustanovení rozhodnutí ECB/2014/6. V souladu s doporučením ECB/2014/7 s národními centrálními bankami Eurosystému spolupracuje několik národních centrálních bank mimo Eurosystém. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí ECB/2014/6 (6) vymezuje postup pro stanovení dlouhodobého rámce pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech na základě harmonizované statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB. Doporučení ECB/2014/7 (7) vyzývá národní centrální banky mimo Eurosystém, které se připravují na zapojení do dlouhodobého rámce, aby postupovaly podle ustanovení rozhodnutí ECB/2014/6. V souladu s doporučením ECB/2014/7 s národními centrálními bankami Eurosystému spolupracuje několik národních centrálních bank mimo Eurosystém.

| (7) | Členské státy mimo eurozónu mohou zamýšlet stát se zpravodajskými členskými státy podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13). Za tímto účelem rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/1348 (ECB/2019/20) (8) (dále jen „rozhodnutí o postupu uznávání“) stanoví postupy pro: a) vyjádření zájmu členských států mimo eurozónu stát se zpravodajskými členskými státy podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), b) posouzení těchto vyjádření zájmu ze strany ECB a c) uznání členského státu mimo eurozónu za zpravodajský členský stát ze strany ECB. |
| --- | --- |

(7)

Členské státy mimo eurozónu mohou zamýšlet stát se zpravodajskými členskými státy podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13). Za tímto účelem rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/1348 (ECB/2019/20) (8) (dále jen „rozhodnutí o postupu uznávání“) stanoví postupy pro: a) vyjádření zájmu členských států mimo eurozónu stát se zpravodajskými členskými státy podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), b) posouzení těchto vyjádření zájmu ze strany ECB a c) uznání členského státu mimo eurozónu za zpravodajský členský stát ze strany ECB.

| (8) | Tato dohoda stanoví podmínky pro přístup národních centrálních bank mimo Eurosystém k údajům o úvěrech shromažďovaným ECB, národními centrálními bankami Eurosystému a zpravodajskými členskými státy mimo eurozónu a využití těchto údajů, jakož i podmínky pro přístup ECB, národních centrálních bank Eurosystému a národních centrálních bank zpravodajských členských států mimo eurozónu k údajům shromažďovaným zpravodajskými členskými státy mimo eurozónu podle jejich příslušných vnitrostátních právních předpisů a využití těchto údajů. |
| --- | --- |

(8)

Tato dohoda stanoví podmínky pro přístup národních centrálních bank mimo Eurosystém k údajům o úvěrech shromažďovaným ECB, národními centrálními bankami Eurosystému a zpravodajskými členskými státy mimo eurozónu a využití těchto údajů, jakož i podmínky pro přístup ECB, národních centrálních bank Eurosystému a národních centrálních bank zpravodajských členských států mimo eurozónu k údajům shromažďovaným zpravodajskými členskými státy mimo eurozónu podle jejich příslušných vnitrostátních právních předpisů a využití těchto údajů.

| (9) | Tuto dohodu je proto třeba vykládat ve spojení s rozhodnutím o postupu uznávání, |
| --- | --- |

(9)

Tuto dohodu je proto třeba vykládat ve spojení s rozhodnutím o postupu uznávání,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Přístup k datovému souboru AnaCredit a jeho využití

1.   Po uzavření této dohody ECB v souladu s ustanoveními obecných zásad Evropské centrální banky (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) (9) a této dohody umožní národní centrální bance mimo Eurosystém přístup k údajům o úvěrech a k referenčním údajům o protistranách (společně dále jen „datový soubor AnaCredit“), které jsou shromažďovány podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13).

2.   Přístup k údajům o úvěrech, které shromažďují národní centrální banky mimo Eurosystém, bude ECB, národním centrálním bankám Eurosystému a zpravodajským členským státům mimo eurozónu umožněn prostřednictvím sdílené IT platformy v souladu s ustanoveními nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) a této dohody. Národní centrální banka mimo Eurosystém tímto potvrzuje, že příslušná vnitrostátní úprava jí dovoluje sdílet údaje o úvěrech, které shromáždila, s ECB, národními centrálními bankami Eurosystému a národními centrálními bankami zpravodajských členských států mimo eurozónu.

3.   Strany se dohodly, že datový soubor AnaCredit včetně údajů o úvěrech, které shromažďují národní centrální banky mimo Eurosystém, lze používat pouze v rozsahu a pro účely vymezené v nařízení (ES) č. 2533/98. Údaje o úvěrech nesmí být použity pro účely plnění úkolů měnové politiky národních centrálních bank mimo Eurosystém. Tím není dotčeno použití údajů o úvěrech, které národní centrální banka mimo Eurosystém shromáždila podle vnitrostátních právních předpisů, pro účely plnění úkolů její měnové politiky.

4.   Strany se dále dohodly, že přístup k datovému souboru AnaCredit pro jednotlivé uživatele nebo organizační jednotky z národní centrální banky mimo Eurosystém pro jiné než statistické účely lze povolit pouze s předchozím souhlasem Rady guvernérů, nebo Výkonné rady, pokud na ni tuto pravomoc Rada guvernérů přenesla. Pro tyto účely národní centrální banka mimo Eurosystém souhlasí, že předloží žádost, která musí jednoznačně specifikovat:

| a) | požadované údaje; |
| --- | --- |

a)

požadované údaje;

| b) | důvod, proč je přístup k těmto údajům pro jednotlivé uživatele nebo organizační jednotky nezbytný pro plnění jejich konkrétních úkolů; a |
| --- | --- |

b)

důvod, proč je přístup k těmto údajům pro jednotlivé uživatele nebo organizační jednotky nezbytný pro plnění jejich konkrétních úkolů; a

| c) | opatření, která budou provedena k zajištění ochrany důvěrnosti údajů, jak je popsáno v čl. 2 odst. 1. |
| --- | --- |

c)

opatření, která budou provedena k zajištění ochrany důvěrnosti údajů, jak je popsáno v čl. 2 odst. 1.

Žádost by měla být adresována Výboru pro statistiku Evropského systému centrálních bank, který ji předběžně posoudí a dále ji předá ke schválení Radě guvernérů, případně Výkonné radě.

5.   Poté, co Výbor pro statistiku žádost o přístup posoudí a Rada guvernérů, případně Výkonná rada ji schválí, národní centrální banka mimo Eurosystém před tím, než umožní přístup jednotlivému uživateli nebo organizační jednotce národní centrální banky mimo Eurosystém, provede povolovací řízení. To musí zajišťovat, aby:

| a) | jednotliví uživatelé a organizační jednotky z národní centrální banky mimo Eurosystém museli prostřednictvím svého nadřízeného podávat žádost ECB, která musí ověřit, že tato žádost je v souladu s rozhodnutím o postupu uznávání; a |
| --- | --- |

a)

jednotliví uživatelé a organizační jednotky z národní centrální banky mimo Eurosystém museli prostřednictvím svého nadřízeného podávat žádost ECB, která musí ověřit, že tato žádost je v souladu s rozhodnutím o postupu uznávání; a

| b) | žádosti o přístup musely být schváleny příslušným „majitelem systému“, tj. vedoucími národní centrální banky mimo Eurosystém, jejichž oddělení provozuje nebo řídí systém, který obsahuje datový soubor AnaCredit. |
| --- | --- |

b)

žádosti o přístup musely být schváleny příslušným „majitelem systému“, tj. vedoucími národní centrální banky mimo Eurosystém, jejichž oddělení provozuje nebo řídí systém, který obsahuje datový soubor AnaCredit.

6.   Národní centrální banka mimo Eurosystém zajistí, aby celkový proces povolení přístupu byl v souladu s postupem vymezeným v tomto článku a aby její člen Výboru pro statistiku alespoň jednou ročně informoval Výbor pro statistiku o umožnění přístupu k datovému souboru AnaCredit, jakož i o všech případech neplnění opatření na ochranu důvěrnosti vymezených ve zprávě uvedené v čl. 2 odst. 2. Národní centrální banka mimo Eurosystém dále souhlasí, že na žádost ECB zpřístupní podrobné informace o umožněném přístupu a o jiných otázkách týkajících se přístupu.

7.   Jakýkoli další přenos datového souboru AnaCredit musí předem výslovně povolit člen ESCB, který příslušné údaje shromáždil, a musí probíhat v souladu s příslušnými unijními a vnitrostátními právními předpisy.

8.   Národní centrální banka mimo Eurosystém tímto povoluje další přenos údajů, jež shromáždila, do jiných národních centrálních bank členských států mimo Eurosystém uznaných jako zpravodajské členské státy za podmínky, že přístup je umožněn v souladu s podmínkami obsaženými v této dohodě a v souladu s příslušnými unijními a vnitrostátními právními předpisy.

9.   Strany se dále dohodly, že žádná národní centrální banka mimo Eurosystém datový soubor AnaCredit nepotřebuje ani nesmí používat pro účely zřízení a udržování zpětné vazby podle nařízení (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), ledaže by takové použití bylo upraveno závazným právním rámcem přijatým ECB.

10.   Národní centrální banka mimo Eurosystém se zavazuje, že pokud ECB změní rámec upravující AnaCredit, provede příslušné změny ve svých vnitrostátních právních předpisech nebo iniciuje odstoupení od projektu v souladu s čl. 6 odst. 4.

Článek 2

Ochrana důvěrnosti

1.   Pokud se týká datového souboru AnaCredit, který jí předala ECB, zavazuje se národní centrální banka mimo Eurosystém postupovat v souladu s ustanoveními obecných zásad o důvěrnosti. Zejména přijme veškerá nezbytná právní, správní, technická a organizační opatření k zajištění logické a fyzické ochrany důvěrných statistických informací.

2.   V souladu s článkem 7 obecných zásad o důvěrnosti národní centrální banka mimo Eurosystém alespoň jednou ročně ECB informuje o problémech, s nimiž se setkala v období od podání poslední zprávy, o krocích, které byly podniknuty v reakci na tyto problémy a o zlepšeních, která připravuje v oblasti ochrany důvěrnosti údajů o úvěrech. Výbor pro statistiku sepíše odpovídající zprávu. Národní centrální banka mimo Eurosystém vyrozumí ECB o změně vnitrostátních právních předpisů, jež by mohla mít vliv na ochranu důvěrnosti, kterou datový soubor AnaCredit požívá podle tohoto článku.

3.   ECB může požadovat, aby národní centrální banka mimo Eurosystém přijala dodatečná opatření, nebo může poté, co o tom národní centrální banku mimo Eurosystém řádně vyrozumí, uložit další podmínky, pokud se týká přístupu k datovému souboru AnaCredit a jeho používání.

Článek 3

Oznamování porušení a pozastavení přístupu

1.   Dojde-li při nakládání s datovým souborem AnaCredit včetně údajů o úvěrech, které shromažďují národní centrální banky mimo Eurosystém, k porušení důvěrnosti, ochrany dat či jiných požadavků, které v případě kterékoli strany ukládá unijní právo nebo které v případě národní centrální banky mimo Eurosystém ukládá právo vnitrostátní, přijmou strany vhodná opatření za účelem nápravy tohoto porušení a s cílem zabránit jeho opětovnému výskytu. Strany splní všechny povinnosti, které jim příslušné právní předpisy ukládají, včetně případných oznamovacích povinností.

2.   ECB může pozastavit přístup národní centrální banky mimo Eurosystém k datovému souboru AnaCredit a národní centrální banku mimo Eurosystém požádat, aby okamžitě vymazala všechny interně uchovávané soubory těchto údajů, pokud ECB rozhodne, že tento postup je nezbytný, aby se předešlo podstatnému porušení této dohody nebo aby se zajistilo dodržování všech ustanovení právních předpisů, které se na strany vztahují, nebo v případě pozastavení uznání členského státu mimo eurozónu za zpravodajský členský stát v souladu s článkem 7 rozhodnutí o postupu uznávání. K výmazu údajů dojde v souladu s příslušnými požadavky vnitrostátních právních předpisů.

Článek 4

Řešení sporů

Aniž by byla dotčena práva a výsady Rady guvernérů, všechny provozní a technické spory vzniklé mezi stranami v souvislosti s touto dohodou, které nelze vyřešit smírně, budou řešeny v souladu s Memorandem o porozumění o postupu pro řešení sporů v rámci ESCB ze dne 26. dubna 2007, ve znění případných pozdějších změn či rekodifikací.

Článek 5

Zákaz postoupení

Tuto dohodu, ani žádný nárok či závazek z této dohody nelze postoupit bez předchozího písemného souhlasu ECB.

Článek 6

Datum účinnosti, změna a zrušení

1.   ECB a národní centrální banka mimo Eurosystém se stávají stranami této dohody až okamžikem řádného uzavření této dohody. Tato dohoda nabývá účinnosti k datu, které určí Rada guvernérů, a po předchozím oznámení národní centrální bance mimo Eurosystém. Nedohodnou-li se strany jinak, a aniž by byla dotčena práva a výsady Rady guvernérů, účinnost této dohody potrvá, dokud národní centrální banka mimo Eurosystém bude stranou této dohody.

2.   Tuto dohodu lze měnit pouze písemně způsobem, který je v souladu s formou vzorové dohody vymezené v příloze II rozhodnutí o postupu uznávání.

3.   Tato dohoda se automaticky ruší, pokud se ECB rozhodne zrušit uznání členského státu mimo eurozónu za zpravodajský členský stát podle článku 7 rozhodnutí o postupu uznávání.

4.   Národní centrální banka mimo Eurosystém a ECB mohou tuto dohodu ukončit písemnou výpovědí s výpovědní dobou nejméně [třicet/šedesát] dnů. Ukončením této dohody není dotčeno další trvání a existence práv a povinností stran, jež existují v okamžiku, kdy toto ukončení nabylo účinnosti, či jež existovala před tímto okamžikem. Pravidla v čl. 1 odst. 3, 4 a 5 a v čl. 2 odst. 1 a 3, jež upravují podmínky pro použití a přenos údajů o úvěrech a ochranu důvěrnosti, platí ve vztahu k údajům o úvěrech, včetně údajů o úvěrech, které shromáždila národní centrální banka mimo Eurosystém a které byly zpřístupněny přede dnem ukončení, i po ukončení této dohody.

Článek 7

Vyhotovení

Tato dohoda může být vyhotovena v několika stejnopisech v anglickém jazyce; za původní znění se však považuje pouze znění uložené u ECB. Každá strana obdrží ověřenou kopii původního znění této dohody.

[Tato dohoda byla podepsána řádně zmocněnými zástupci stran této dohody.]

[Ve [Frankfurtu nad Mohanem] dne [den měsíc rok]].

[Vlož podpisové archy pro ECB a národní centrální banku mimo Eurosystém]

---

(1)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/867 ze dne 18. května 2016 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2016/13) (Úř. věst. L 144, 1.6.2016, s. 44).

1

(2)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8).

3

(4)  Obecné zásady ECB/1998/NP28 ze dne 22. prosince 1998 o společných pravidlech a minimálních standardech ochrany důvěrnosti individuálních statistických informací shromažďovaných Evropskou centrální bankou za pomoci národních centrálních bank, které byly zveřejněny v příloze III rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2000/12 o zveřejnění některých právních aktů a nástrojů Evropské centrální banky (Úř. věst. L 55, 24.2.2001, s. 72).

4

(5)  Doporučení ECB/2014/14 ze dne 27. března 2014 o jednotných pravidlech a minimálních standardech ochrany důvěrnosti statistických informací shromažďovaných Evropskou centrální bankou ve spolupráci s národními centrálními bankami (Úř. věst. C 186, 18.6.2014, s. 1).

5

(6)  Rozhodnutí ECB/2014/6 ze dne 24. února 2014 o organizaci přípravných opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (Úř. věst. L 104, 8.4.2014, s. 72).

6

(7)  Doporučení ECB/2014/7 ze dne 24. února 2014 o organizaci přípravných opatření pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech Evropským systémem centrálních bank (Úř. věst. C 103, 8.4.2014, s. 1).

7

(8)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/1348 ze dne 18. července 2019 o postupu uznávání členských států mimo eurozónu za zpravodajské členské státy podle nařízení (EU) 2016/867 o shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2019/20) (Úř. věst. L 214, 16.8.2019, s. 3).

8

(9)  Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2017/2335 ze dne 23. listopadu 2017 o postupech pro shromažďování podrobných údajů o úvěrech a o úvěrovém riziku (ECB/2017/38) (Úř. věst. L 333, 15.12.2017, s. 66).

9

---

| 16.8.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 214/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 214/16

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2019/1349

ze dne 26. července 2019

o postupu a podmínkách pro výkon některých pravomocí příslušného orgánu v souvislosti s dozorem nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2019/25)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 3.1, článek 22 a čl. 34.1 první odrážku tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 ze dne 3. července 2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) (1), a zejména na čl. 21 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na základě čl. 127 odst. 2 čtvrté odrážky Smlouvy a čl. 3.1 čtvrté odrážky statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky je Eurosystém zmocněn k podpoře plynulého fungování platebních systémů. |
| --- | --- |

(1)

Na základě čl. 127 odst. 2 čtvrté odrážky Smlouvy a čl. 3.1 čtvrté odrážky statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky je Eurosystém zmocněn k podpoře plynulého fungování platebních systémů.

| (2) | Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů zejména tím, že nad nimi vykonává dozor. |
| --- | --- |

(2)

Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů zejména tím, že nad nimi vykonává dozor.

| (3) | V dubnu 2012 Výbor pro platební a zúčtovací systémy Banky pro mezinárodní platby a technický výbor Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry společně zveřejnily zásady pro infrastruktury finančních trhů (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“) (2). Výbor pro platební styk a tržní infrastrukturu, který je nástupcem Výboru pro platební a zúčtovací systémy, a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry následně společně zveřejnili pokyny k těmto zásadám. |
| --- | --- |

(3)

V dubnu 2012 Výbor pro platební a zúčtovací systémy Banky pro mezinárodní platby a technický výbor Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry společně zveřejnily zásady pro infrastruktury finančních trhů (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“) (2). Výbor pro platební styk a tržní infrastrukturu, který je nástupcem Výboru pro platební a zúčtovací systémy, a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry následně společně zveřejnili pokyny k těmto zásadám.

| (4) | Podle zásad CPSS-IOSCO by měl být systémově významný platební systém („SIPS“) předmětem účinného dozoru na základě jasně definovaných a veřejně dostupných kritérií, neboť není-li tento systém dostatečně chráněn proti rizikům, kterým je vystaven, může vyvolat systémová rizika. Zásady CPSS-IOSCO navíc stanoví konkrétní očekávání dozoru, pokud jde o poskytovatele kritických služeb, na nichž závisí nepřetržité a přiměřené fungování tržní infrastruktury. Kromě toho zásady CPSS-IOSCO stanoví, že příslušné orgány by měly mít dostatečnou pravomoc a zdroje k plnění svých příslušných úkolů, včetně pravomoci přijímat nápravná opatření. |
| --- | --- |

(4)

Podle zásad CPSS-IOSCO by měl být systémově významný platební systém („SIPS“) předmětem účinného dozoru na základě jasně definovaných a veřejně dostupných kritérií, neboť není-li tento systém dostatečně chráněn proti rizikům, kterým je vystaven, může vyvolat systémová rizika. Zásady CPSS-IOSCO navíc stanoví konkrétní očekávání dozoru, pokud jde o poskytovatele kritických služeb, na nichž závisí nepřetržité a přiměřené fungování tržní infrastruktury. Kromě toho zásady CPSS-IOSCO stanoví, že příslušné orgány by měly mít dostatečnou pravomoc a zdroje k plnění svých příslušných úkolů, včetně pravomoci přijímat nápravná opatření.

| (5) | Evropská centrální banka (ECB) provedla zásady CPSS-IOSCO a následné pokyny v rozsahu, v jakém se vztahují na systém SIPS, v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28). |
| --- | --- |

(5)

Evropská centrální banka (ECB) provedla zásady CPSS-IOSCO a následné pokyny v rozsahu, v jakém se vztahují na systém SIPS, v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

| (6) | Aby bylo zajištěno uplatňování nejvyšších standardů dozoru, Rada guvernérů podle článku 24 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) přezkoumala uvedené nařízení s cílem posoudit, zda je třeba jej změnit, a následně přijala nařízení Evropské centrální banky (EU) 2017/2094 (ECB/2017/32) (3), kterým pravomoc příslušného orgánu získat informace a dokumenty od provozovatele SIPS podle článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) rozšířila o dodatečné nástroje. |
| --- | --- |

(6)

Aby bylo zajištěno uplatňování nejvyšších standardů dozoru, Rada guvernérů podle článku 24 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) přezkoumala uvedené nařízení s cílem posoudit, zda je třeba jej změnit, a následně přijala nařízení Evropské centrální banky (EU) 2017/2094 (ECB/2017/32) (3), kterým pravomoc příslušného orgánu získat informace a dokumenty od provozovatele SIPS podle článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) rozšířila o dodatečné nástroje.

| (7) | Čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) tak příslušný orgán opravňuje k získání informací a dokumentů od provozovatele SIPS, k tomu, aby tento orgán požadoval, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka za účelem prověření nebo nezávislého přezkoumání fungování systému SIPS, a k provádění kontrol na místě, nebo k tomu, aby provedením těchto kontrol pověřil třetí osoby. |
| --- | --- |

(7)

Čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) tak příslušný orgán opravňuje k získání informací a dokumentů od provozovatele SIPS, k tomu, aby tento orgán požadoval, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka za účelem prověření nebo nezávislého přezkoumání fungování systému SIPS, a k provádění kontrol na místě, nebo k tomu, aby provedením těchto kontrol pověřil třetí osoby.

| (8) | ECB na základě čl. 21 odst. 2 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) přijme rozhodnutí o postupech a podmínkách pro výkon pravomocí uvedených v čl. 21 odst. 1. |
| --- | --- |

(8)

ECB na základě čl. 21 odst. 2 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) přijme rozhodnutí o postupech a podmínkách pro výkon pravomocí uvedených v čl. 21 odst. 1.

| (9) | S cílem zajistit dodržování práv třetích osob by měl příslušný orgán vykonávat pravomoci stanovené v článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) v souladu s obecnými zásadami proporcionality, rovného zacházení, účinnosti, účelnosti, transparentnosti a spravedlivého procesu. Za účelem dosažení souladu s těmito zásadami by rozhodnutí o výkonu pravomocí v oblasti dozoru ve smyslu článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) mělo mít minimální předem vymezený obsah a před výkonem dozoru by mělo být oznámeno provozovateli SIPS. |
| --- | --- |

(9)

S cílem zajistit dodržování práv třetích osob by měl příslušný orgán vykonávat pravomoci stanovené v článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) v souladu s obecnými zásadami proporcionality, rovného zacházení, účinnosti, účelnosti, transparentnosti a spravedlivého procesu. Za účelem dosažení souladu s těmito zásadami by rozhodnutí o výkonu pravomocí v oblasti dozoru ve smyslu článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) mělo mít minimální předem vymezený obsah a před výkonem dozoru by mělo být oznámeno provozovateli SIPS.

| (10) | Formální rozhodnutí se nevyžaduje pro výkon pravomoci získat informace nebo dokumenty, kterou může vykonávat příslušný orgán v souladu se svými potřebami v oblasti dozoru, kterými je zejména kontrola souladu s nařízením (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) a podpora plnění širšího cíle spočívajícího v podpoře plynulého fungování platebních systémů na systémové úrovni. |
| --- | --- |

(10)

Formální rozhodnutí se nevyžaduje pro výkon pravomoci získat informace nebo dokumenty, kterou může vykonávat příslušný orgán v souladu se svými potřebami v oblasti dozoru, kterými je zejména kontrola souladu s nařízením (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) a podpora plnění širšího cíle spočívajícího v podpoře plynulého fungování platebních systémů na systémové úrovni.

| (11) | Pro účely účinného dozoru je důležité, aby příslušný orgán mohl ukládat požadavky týkající se typu nezávislého odborníka, který má být jmenován, obsahu a rozsahu zprávy, která má být vypracována, zacházení se zprávou, včetně zpřístupnění a zveřejnění, a lhůt pro vypracování zprávy. |
| --- | --- |

(11)

Pro účely účinného dozoru je důležité, aby příslušný orgán mohl ukládat požadavky týkající se typu nezávislého odborníka, který má být jmenován, obsahu a rozsahu zprávy, která má být vypracována, zacházení se zprávou, včetně zpřístupnění a zveřejnění, a lhůt pro vypracování zprávy.

| (12) | Při jmenování nezávislého odborníka za účelem prověření nebo nezávislého přezkoumání systému SIPS by se mělo zabránit střetu zájmů a měly by být dodrženy určité požadavky k zajištění toho, aby tento nezávislý odborník měl potřebnou kvalifikaci, schopnosti a znalosti k plnění svých úkolů. |
| --- | --- |

(12)

Při jmenování nezávislého odborníka za účelem prověření nebo nezávislého přezkoumání systému SIPS by se mělo zabránit střetu zájmů a měly by být dodrženy určité požadavky k zajištění toho, aby tento nezávislý odborník měl potřebnou kvalifikaci, schopnosti a znalosti k plnění svých úkolů.

| (13) | Provozovatel SIPS může plnění základních funkcí týkajících se zúčtování a vypořádání transakcí externě zadat poskytovatelům kritických služeb. Pokud tyto funkce neprovádí sám provozovatel SIPS, ale poskytovatel kritických služeb, je důležité, aby příslušný orgán mohl vykonávat své pravomoci podle článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), které uplatňuje ve vztahu k provozovateli SIPS, stejným způsobem a ve stejném rozsahu i ve vztahu k poskytovatelům kritických služeb. Za tímto účelem je nezbytné, aby provozovatel SIPS do svých smluvních ujednání s poskytovateli kritických služeb zahrnul ustanovení, která umožní, aby zástupci nebo zaměstnanci poskytovatele kritických služeb a příslušný orgán, případně nezávislý odborník a tým pro provádění kontrol na místě mohli sdílet informace, dokumenty a písemná nebo ústní vysvětlení, a umožní rovněž provádění kontrol na místě u poskytovatele kritických služeb. |
| --- | --- |

(13)

Provozovatel SIPS může plnění základních funkcí týkajících se zúčtování a vypořádání transakcí externě zadat poskytovatelům kritických služeb. Pokud tyto funkce neprovádí sám provozovatel SIPS, ale poskytovatel kritických služeb, je důležité, aby příslušný orgán mohl vykonávat své pravomoci podle článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), které uplatňuje ve vztahu k provozovateli SIPS, stejným způsobem a ve stejném rozsahu i ve vztahu k poskytovatelům kritických služeb. Za tímto účelem je nezbytné, aby provozovatel SIPS do svých smluvních ujednání s poskytovateli kritických služeb zahrnul ustanovení, která umožní, aby zástupci nebo zaměstnanci poskytovatele kritických služeb a příslušný orgán, případně nezávislý odborník a tým pro provádění kontrol na místě mohli sdílet informace, dokumenty a písemná nebo ústní vysvětlení, a umožní rovněž provádění kontrol na místě u poskytovatele kritických služeb.

| (14) | V zájmu účinného řešení nouzových situací je důležité, aby příslušné orgány mohly v jednotlivých případech v omezeném počtu a za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí upustit od určitých požadavků týkajících se výkonu jejich pravomoci, |
| --- | --- |

(14)

V zájmu účinného řešení nouzových situací je důležité, aby příslušné orgány mohly v jednotlivých případech v omezeném počtu a za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí upustit od určitých požadavků týkajících se výkonu jejich pravomoci,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Výrazy použité v tomto rozhodnutí mají stejný význam jako výrazy definované v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), přičemž se použijí rovněž tyto definice:

| (1) | „nezávislým odborníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která není v žádném vztahu, jenž zakládá střet zájmů ve vztahu k systému SIPS, provozovateli SIPS ani jeho ovládajícím akcionářům, a která má zvláštní odborné znalosti v oblasti prověřování a přezkumu infrastruktur finančních trhů se zaměřením na finanční regulaci, informační systémy a komunikační technologie, řízení rizik, finanční výkaznictví nebo audit; |
| --- | --- |

(1)

„nezávislým odborníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která není v žádném vztahu, jenž zakládá střet zájmů ve vztahu k systému SIPS, provozovateli SIPS ani jeho ovládajícím akcionářům, a která má zvláštní odborné znalosti v oblasti prověřování a přezkumu infrastruktur finančních trhů se zaměřením na finanční regulaci, informační systémy a komunikační technologie, řízení rizik, finanční výkaznictví nebo audit;

| (2) | „nezávislým přezkumem“ se rozumí hodnocení fungování systému SIPS, jehož účelem je poskytnout: podrobný pohled na veškerá rizika a zranitelnosti; ujištění o pokroku, jehož provozovatel SIPS dosáhl za účelem zmírnění všech rizik a zranitelností; a potvrzení účinnosti politik, postupů a kontrol provozovatele SIPS za účelem zmínění veškerých rizik a zranitelností; |
| --- | --- |

(2)

„nezávislým přezkumem“ se rozumí hodnocení fungování systému SIPS, jehož účelem je poskytnout: podrobný pohled na veškerá rizika a zranitelnosti; ujištění o pokroku, jehož provozovatel SIPS dosáhl za účelem zmírnění všech rizik a zranitelností; a potvrzení účinnosti politik, postupů a kontrol provozovatele SIPS za účelem zmínění veškerých rizik a zranitelností;

| (3) | „prověřením“ se rozumí zkoumání a analýza skutečností, dokumentů, informací a událostí a výklad výsledných zjištění za použití známých a běžně používaných prověřovacích metod; |
| --- | --- |

(3)

„prověřením“ se rozumí zkoumání a analýza skutečností, dokumentů, informací a událostí a výklad výsledných zjištění za použití známých a běžně používaných prověřovacích metod;

| (4) | „kontrolou na místě“ se rozumí šetření, které se provádí u provozovatele SIPS nebo na příslušném místě souvisejícím s činností provozovatele SIPS, a to i u poskytovatele kritických služeb, pokud smluvní ujednání mezi provozovatelem SIPS a poskytovatelem kritických služeb umožňují takovou kontrolu, jehož účelem je poskytnout hloubkovou analýzu mimo jiné obchodních modelů nebo správy a řízení, různých rizik a systémů vnitřní kontroly; |
| --- | --- |

(4)

„kontrolou na místě“ se rozumí šetření, které se provádí u provozovatele SIPS nebo na příslušném místě souvisejícím s činností provozovatele SIPS, a to i u poskytovatele kritických služeb, pokud smluvní ujednání mezi provozovatelem SIPS a poskytovatelem kritických služeb umožňují takovou kontrolu, jehož účelem je poskytnout hloubkovou analýzu mimo jiné obchodních modelů nebo správy a řízení, různých rizik a systémů vnitřní kontroly;

| (5) | „týmem pro provádění kontrol na místě“ se rozumí skupina odborníků z příslušného orgánu nebo z orgánu, na nějž příslušný orgán přenesl svou pravomoc, případně z jiné centrální banky Eurosystému, vedená vedoucím týmu, jejímž cílem je provádět kontrolu na místě; |
| --- | --- |

(5)

„týmem pro provádění kontrol na místě“ se rozumí skupina odborníků z příslušného orgánu nebo z orgánu, na nějž příslušný orgán přenesl svou pravomoc, případně z jiné centrální banky Eurosystému, vedená vedoucím týmu, jejímž cílem je provádět kontrolu na místě;

| (6) | „poskytovatelem kritických služeb“ se rozumí poskytovatel služeb, který má s provozovatelem SIPS přímé smluvní ujednání o trvalém poskytování služeb tomuto provozovateli SIPS a případně účastníkům systému SIPS, přičemž tyto služby jsou zásadní pro zajištění důvěrnosti informací, integrity a dostupnosti služeb, jakož i pro plynulé fungování základních operací systému SIPS; |
| --- | --- |

(6)

„poskytovatelem kritických služeb“ se rozumí poskytovatel služeb, který má s provozovatelem SIPS přímé smluvní ujednání o trvalém poskytování služeb tomuto provozovateli SIPS a případně účastníkům systému SIPS, přičemž tyto služby jsou zásadní pro zajištění důvěrnosti informací, integrity a dostupnosti služeb, jakož i pro plynulé fungování základních operací systému SIPS;

| (7) | „jiným orgánem“ se rozumí orgán odpovědný za dozor nad systémem SIPS, který není příslušným orgánem ani centrální bankou vykonávající dozor či dohled nad poskytovateli kritických služeb systému SIPS, přičemž na tento orgán může být přenesena pravomoc provádět kontroly na místě. |
| --- | --- |

(7)

„jiným orgánem“ se rozumí orgán odpovědný za dozor nad systémem SIPS, který není příslušným orgánem ani centrální bankou vykonávající dozor či dohled nad poskytovateli kritických služeb systému SIPS, přičemž na tento orgán může být přenesena pravomoc provádět kontroly na místě.

Článek 2

Všeobecné zásady

1.   Toto rozhodnutí stanoví postup, který příslušný orgán uplatňuje, a podmínky, které tento orgán dodržuje při výkonu svých pravomocí podle čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

2.   Při výkonu svých pravomocí podle čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) příslušný orgán:

| a) | zohledňuje cíle nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) a jejich použitelnost na okolnosti daného případu a vykonává pouze takové pravomoci, které jsou přiměřené uvedeným cílům a okolnostem daného případu, aby se předešlo zbytečné zátěži pro provozovatele SIPS; |
| --- | --- |

a)

zohledňuje cíle nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) a jejich použitelnost na okolnosti daného případu a vykonává pouze takové pravomoci, které jsou přiměřené uvedeným cílům a okolnostem daného případu, aby se předešlo zbytečné zátěži pro provozovatele SIPS;

| b) | buď důsledně uplatňuje stejné požadavky na podobné provozovatele SIPS, nebo odůvodňuje rozdílné zacházení s jednotlivými provozovateli SIPS. |
| --- | --- |

b)

buď důsledně uplatňuje stejné požadavky na podobné provozovatele SIPS, nebo odůvodňuje rozdílné zacházení s jednotlivými provozovateli SIPS.

3.   Aniž je dotčen článek 11, příslušný orgán provozovateli SIPS písemně oznámí své rozhodnutí vykonat některou z pravomocí stanovených v čl. 21 odst. 1 písm. b) nebo c) nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

4.   Rozhodnutí uvedené v odstavci 3 stanoví:

| a) | právní základ tohoto rozhodnutí a jeho odůvodnění; |
| --- | --- |

a)

právní základ tohoto rozhodnutí a jeho odůvodnění;

| b) | pravomoc, která má být vykonána; |
| --- | --- |

b)

pravomoc, která má být vykonána;

| c) | jakékoli další požadavky stanovené v článcích 4 až 7 v závislosti na pravomoci, která má být vykonána; |
| --- | --- |

c)

jakékoli další požadavky stanovené v článcích 4 až 7 v závislosti na pravomoci, která má být vykonána;

| d) | pokud je pravomocí, která má být vykonána, pravomoc provádět kontroly na místě, a pokud se dotčenému provozovateli SIPS v souladu s článkem 11 nezasílá písemné oznámení, důvody pro postup, kdy provozovatel SIPS není předem informován; |
| --- | --- |

d)

pokud je pravomocí, která má být vykonána, pravomoc provádět kontroly na místě, a pokud se dotčenému provozovateli SIPS v souladu s článkem 11 nezasílá písemné oznámení, důvody pro postup, kdy provozovatel SIPS není předem informován;

| e) | důvody, pro které může provozovatel SIPS toto rozhodnutí rozporovat. |
| --- | --- |

e)

důvody, pro které může provozovatel SIPS toto rozhodnutí rozporovat.

5.   Nezávislý odborník, případně tým pro provádění na místě má tyto pravomoci:

| a) | právo požadovat předložení informací a dokumentů v souladu s článkem 3; |
| --- | --- |

a)

právo požadovat předložení informací a dokumentů v souladu s článkem 3;

| b) | právo přezkoumávat účetní knihy a záznamy provozovatele SIPS a pořizovat z těchto knih a záznamů kopie nebo výpisy, a to i z knih a záznamů týkajících se služeb poskytovaných poskytovateli kritických služeb SIPS, pokud to příslušná smluvní ujednání mezi provozovatelem SIPS a poskytovatelem kritických služeb umožňují; |
| --- | --- |

b)

právo přezkoumávat účetní knihy a záznamy provozovatele SIPS a pořizovat z těchto knih a záznamů kopie nebo výpisy, a to i z knih a záznamů týkajících se služeb poskytovaných poskytovateli kritických služeb SIPS, pokud to příslušná smluvní ujednání mezi provozovatelem SIPS a poskytovatelem kritických služeb umožňují;

| c) | právo získat písemná nebo ústní vysvětlení od kteréhokoli zástupce nebo zaměstnance provozovatele SIPS nebo jeho poskytovatelů kritických služeb (od poskytovatelů kritických služeb pouze tehdy, pokud to příslušná smluvní ujednání mezi provozovatelem SIPS a poskytovatelem kritických služeb umožňují, a pouze pokud se týká služeb, které uvedený poskytovatel kritických služeb systému SIPS poskytuje); |
| --- | --- |

c)

právo získat písemná nebo ústní vysvětlení od kteréhokoli zástupce nebo zaměstnance provozovatele SIPS nebo jeho poskytovatelů kritických služeb (od poskytovatelů kritických služeb pouze tehdy, pokud to příslušná smluvní ujednání mezi provozovatelem SIPS a poskytovatelem kritických služeb umožňují, a pouze pokud se týká služeb, které uvedený poskytovatel kritických služeb systému SIPS poskytuje);

| d) | vyslechnout jakoukoli jinou osobu, která je na základě právních předpisů či na základě smluvního ujednání povinna poskytnout informace za účelem získání informací souvisejících s předmětem prověření, nezávislého přezkumu nebo kontroly na místě; |
| --- | --- |

d)

vyslechnout jakoukoli jinou osobu, která je na základě právních předpisů či na základě smluvního ujednání povinna poskytnout informace za účelem získání informací souvisejících s předmětem prověření, nezávislého přezkumu nebo kontroly na místě;

6.   Při ukončení prověření nebo nezávislého přezkumu nezávislý odborník předloží návrh zprávy provozovateli SIPS a příslušnému orgánu a následně předloží svou závěrečnou zprávu příslušnému orgánu ve formátu a struktuře, které tento orgán stanoví. Nezávislý odborník zajistí, aby všechna zjištění uvedená ve zprávě byla podložena důkazy a aby byla přesná podle nejlepšího vědomí a svědomí tohoto odborníka.

7.   Při ukončení kontroly na místě poskytne příslušný orgán provozovateli SIPS návrh své zprávy.

8.   K návrhu zprávy předložené nezávislým odborníkem nebo příslušným orgánem se provozovatel SIPS může písemně vyjádřit. Před tím, než závěrečnou zprávu předloží či vrátí příslušnému orgánu, případně nezávislému odborníkovi, správní rada provozovatele SIPS tuto závěrečnou zprávu schválí a podepíše.

9.   Povinnost zachovávat služební tajemství se vztahuje na všechny osoby, pokud se týká jejich práce v souvislosti s prověřováním, nezávislými přezkumy nebo kontrolami na místě. S veškerými informacemi navzájem předávanými podle tohoto rozhodnutí se nakládá jako s důvěrnými, s výjimkou případů, kdy je zveřejnění těchto informací vyžadováno právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy.

10.   Zjištění vyplývající z prověřování, nezávislých přezkumů nebo kontrol na místě podle článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) může příslušný orgán zveřejnit buď na úrovni podrobnosti, která neidentifikuje jednotlivý systém nebo provozovatele, nebo jinak se souhlasem provozovatele SIPS.

Článek 3

Výkon pravomoci příslušného orgánu získávat informace a dokumenty

1.   Příslušný orgán může vyžadovat, aby mu provozovatel SIPS poskytl veškeré informace a dokumenty nezbytné pro účinné a účelné plnění funkcí dozoru, které mu byly svěřeny nařízením (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), včetně informací a dokumentů, které mají být pro účely dozoru poskytovány v pravidelných intervalech a v určených formátech.

2.   Když příslušný orgán vyžaduje, aby mu provozovatel SIPS poskytl informace a dokumenty v souladu s čl. 21 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), upřesní:

| a) | informace nebo dokumenty, které mají být poskytnuty; |
| --- | --- |

a)

informace nebo dokumenty, které mají být poskytnuty;

| b) | formát a postup pro poskytnutí informací nebo dokumentů; |
| --- | --- |

b)

formát a postup pro poskytnutí informací nebo dokumentů;

| c) | lhůtu pro poskytnutí informací nebo dokumentů, případně intervalů, v nichž mají být poskytovány, aniž je dotčena obecná povinnost provozovatele SIPS odpovědět bez zbytečného odkladu. |
| --- | --- |

c)

lhůtu pro poskytnutí informací nebo dokumentů, případně intervalů, v nichž mají být poskytovány, aniž je dotčena obecná povinnost provozovatele SIPS odpovědět bez zbytečného odkladu.

3.   Provozovatel SIPS poskytne informace nebo dokumenty ve stanovené lhůtě, případně v požadovaných intervalech, ledaže příslušnému orgánu prokáže, že nastala jedna z těchto okolností:

| a) | informace nebo dokumenty nejsou okamžitě k dispozici; |
| --- | --- |

a)

informace nebo dokumenty nejsou okamžitě k dispozici;

| b) | tyto informace nebo dokumenty nejsou ve výhradním vlastnictví provozovatele SIPS nebo se netýkají pouze jeho činnosti, a k poskytnutí dané informace nebo dokumentu příslušnému orgánu je proto třeba získat souhlas třetí osoby. |
| --- | --- |

b)

tyto informace nebo dokumenty nejsou ve výhradním vlastnictví provozovatele SIPS nebo se netýkají pouze jeho činnosti, a k poskytnutí dané informace nebo dokumentu příslušnému orgánu je proto třeba získat souhlas třetí osoby.

Je-li příslušnému orgánu uspokojivě prokázáno, že nastala jedna ze shora uvedených okolností, může provozovateli SIPS poskytnout dodatečnou lhůtu na poskytnutí příslušných informací nebo dokumentů.

4.   Provozovatel SIPS a jeho zaměstnanci nejsou z důvodu služebního tajemství osvobozeni od povinnosti poskytovat informace nebo dokumenty na základě tohoto rozhodnutí.

5.   Provozovatel SIPS do svých smluvních ujednání se třetími stranami, včetně poskytovatelů kritických služeb, zahrne ustanovení umožňující sdílení informací a dokumentů s příslušným orgánem, nezávislým odborníkem a týmem pro provádění kontrol na místě, pokud jde o služby poskytované těmito třetími stranami systému SIPS.

Článek 4

Výkon pravomoci příslušného orgánu požadovat jmenování nezávislého odborníka

1.   Příslušný orgán může požadovat, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka, který provede prověření v souladu s článkem 5 nebo nezávislý přezkum v souladu s článkem 6. Své rozhodnutí, aby provozovatel SIPS v souladu s čl. 2 odst. 4 jmenoval nezávislého odborníka, příslušný orgán oznámí provozovateli SIPS. Provozovatel SIPS nese veškeré náklady spojené se jmenováním nezávislého odborníka.

2.   Při jmenování nezávislého odborníka vede provozovatel SIPS v případě potřeby konzultace s poskytovatelem kritických služeb.

3.   Příslušný orgán zajistí, aby rozhodnutí, kterým požaduje, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka, obsahovalo alespoň tyto požadavky a informace:

| a) | skutečnost, že nezávislý odborník, kterého provozovatel SIPS zamýšlí jmenovat, nebyl v posledních dvou letech přímo ani nepřímo zapojen do provozu příslušného SIPS, ani nad ním nevykonával dozor a má zvláštní odborné znalosti potřebné pro účely prověření a nezávislých přezkumů, a to například odborné znalosti v oblasti infrastruktur finančních trhů, finanční regulace, informačních systémů a komunikační technologie, řízení rizik, finančního výkaznictví nebo auditů; |
| --- | --- |

a)

skutečnost, že nezávislý odborník, kterého provozovatel SIPS zamýšlí jmenovat, nebyl v posledních dvou letech přímo ani nepřímo zapojen do provozu příslušného SIPS, ani nad ním nevykonával dozor a má zvláštní odborné znalosti potřebné pro účely prověření a nezávislých přezkumů, a to například odborné znalosti v oblasti infrastruktur finančních trhů, finanční regulace, informačních systémů a komunikační technologie, řízení rizik, finančního výkaznictví nebo auditů;

| b) | podrobnosti o funkci, povinnostech, pravomocích a požadované oblasti odbornosti, schopností a znalostí nezávislého odborníka; |
| --- | --- |

b)

podrobnosti o funkci, povinnostech, pravomocích a požadované oblasti odbornosti, schopností a znalostí nezávislého odborníka;

| c) | provozovatel SIPS zajistí, aby nezávislý odborník měl požadovanou kvalifikaci, schopnosti a znalosti a aby svou funkci vykonával bez jakéhokoli střetu zájmů a v souladu s požadavky vymezenými v odstavcích 5 až 7 tohoto článku; |
| --- | --- |

c)

provozovatel SIPS zajistí, aby nezávislý odborník měl požadovanou kvalifikaci, schopnosti a znalosti a aby svou funkci vykonával bez jakéhokoli střetu zájmů a v souladu s požadavky vymezenými v odstavcích 5 až 7 tohoto článku;

| d) | lhůtu, do které musí být nezávislý odborník jmenován; |
| --- | --- |

d)

lhůtu, do které musí být nezávislý odborník jmenován;

| e) | provozovatel SIPS informuje příslušný orgán o tom, jak jsou plněny požadavky uložené příslušným orgánem, a v tomto směru poskytuje příslušné pokyny; |
| --- | --- |

e)

provozovatel SIPS informuje příslušný orgán o tom, jak jsou plněny požadavky uložené příslušným orgánem, a v tomto směru poskytuje příslušné pokyny;

| f) | provozovatel SIPS poskytne kontaktní údaje nezávislého odborníka pro účely odstavce 13 tohoto článku. |
| --- | --- |

f)

provozovatel SIPS poskytne kontaktní údaje nezávislého odborníka pro účely odstavce 13 tohoto článku.

4.   Rozhodnutí, kterým příslušný orgán požaduje, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka, může obsahovat požadavky nad rámec požadavků stanovených v odstavci 3 výše. Provozovatel SIPS připojí rozhodnutí, jímž příslušný orgán požaduje, aby jmenoval nezávislého odborníka, do svého smluvního ujednání s nezávislým odborníkem.

5.   Při výkonu svých funkcí má nezávislý odborník veškeré pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3.

6.   Provozovatel SIPS zajistí, aby nezávislý odborník jmenovaný za účelem provedení prověření nebo nezávislého přezkumu měl tuto minimální kvalifikaci:

| a) | ukončené vysokoškolské vzdělání nebo rovnocennou kvalifikaci; nebo |
| --- | --- |

a)

ukončené vysokoškolské vzdělání nebo rovnocennou kvalifikaci; nebo

| b) | osvědčení nebo diplom, který udělil nebo uznal členský stát EU a který osvědčuje odbornou způsobilost v jedné z oblastí, v níž musí mít nezávislý odborník odborné znalosti pro účely prověřování nebo nezávislého přezkumu. |
| --- | --- |

b)

osvědčení nebo diplom, který udělil nebo uznal členský stát EU a který osvědčuje odbornou způsobilost v jedné z oblastí, v níž musí mít nezávislý odborník odborné znalosti pro účely prověřování nebo nezávislého přezkumu.

7.   Je-li kromě kvalifikace požadované podle odstavce 6 třeba zajistit i praktické zkušenosti, může příslušný orgán rovněž požadovat, aby provozovatel SIPS zajistil, že nezávislý odborník má zkušenosti (nejlépe v délce minimálně 3 let) s prováděním podobných prověřování nebo nezávislých přezkumů nebo rovnocenných šetření prováděných pro podniky v rámci finančního sektoru. Před uložením jakéhokoli dodatečného požadavku na praktické zkušenosti však příslušný orgán zohlední to, že prověřování i nezávislý přezkum jsou relativně novými záležitostmi, jakož i omezení, jež tyto další požadavky mohou pro možné budoucí odborníky představovat. Provozovatel SIPS zajistí, aby se na nezávislého odborníka vztahovaly zásady profesní etiky, které zahrnují přinejmenším jeho funkci ve veřejném zájmu, jeho bezúhonnost a nestrannost a jeho odbornou způsobilost a náležitou péči.

8.   Při náboru nezávislého odborníka vyžaduje provozovatel SIPS dostatečný důkaz o kvalifikaci a praxi uvedené v odstavcích 6 a 7. Informuje příslušný orgán o totožnosti vybraného nezávislého odborníka, a pokud o to příslušný orgán požádá, o tom, v jaké míře je jmenování nezávislého odborníka v souladu s požadavky uvedenými v odstavcích 6 a 7. Příslušný orgán má i nadále právo požadovat, aby provozovatel SIPS jmenoval jiného nezávislého odborníka, pokud má za to, že nezávislý odborník vybraný provozovatelem SIPS nesplňuje požadavky stanovené v tomto rozhodnutí nebo v rozhodnutí, které vyžaduje jmenování nezávislého odborníka.

9.   Pokud tak nestanovil příslušný orgán, může se provozovatel SIPS s nezávislým odborníkem dohodnout na přesném čase zahájení a trvání prověřování nebo nezávislého přezkumu v závislosti na rozsahu stanoveném příslušným orgánem, a to i v případech, kdy příslušný orgán požaduje, aby byl nezávislý přezkum prováděn pravidelně.

10.   Provozovatel SIPS zajistí, aby měl nezávislý odborník po celou dobu trvání prověřování nebo nezávislého přezkumu přístup ke všem dokumentům a informacím nezbytným pro účely prověřování nebo nezávislého přezkumu v souladu s články 5 a 6. Pokud se týká čl. 2 odst. 5 písm. c), provozovatel SIPS do svých smluvních ujednání s poskytovateli kritických služeb zahrne ustanovení, která nezávislému odborníkovi umožní přístup k vysvětlením zástupců nebo zaměstnanců poskytovatelů kritických služeb i předávání informací centrální bance, která vykonává dozor či dohled nad poskytovatelem kritických služeb v souladu s čl. 9 odst. 4.

11.   Pokud příslušný orgán dospěje k závěru, že to povede k účinnému a účelnému provádění prověřování nebo nezávislých přezkumů, umožní provozovatel SIPS nezávislému odborníkovi provádět prověřování nebo nezávislé přezkumy v prostorách provozovatele SIPS.

12.   Provozovatel SIPS zajistí, aby smluvní ujednání o poskytování služeb nezávislého odborníka v souvislosti s vedením prověřování nebo nezávislých přezkumů zakotvila povinnost nezávislého odborníka odpovědět na otázky příslušného orgánu, pokud se týká závěrů tohoto prověřování či přezkumu, po uplynutí konečné lhůty pro provedení nezávislého přezkumu nebo prověřování.

13.   Pokud to předem oznámí provozovateli SIPS, může příslušný orgán s nezávislým odborníkem komunikovat přímo.

Článek 5

Výkon pravomoci příslušného orgánu požadovat provedení prověření

Příslušný orgán může v souladu s článkem 4 požadovat, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka za účelem prověření, pokud to považuje za nezbytné pro dosažení cílů stanovených v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

Článek 6

Výkon pravomoci příslušného orgánu požadovat provedení nezávislého přezkumu

1.   Příslušný orgán může v souladu s článkem 4 požadovat, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka za účelem nezávislého přezkumu, pokud to považuje za nezbytné pro dosažení cílů stanovených v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

2.   Příslušný orgán může požadovat, aby nezávislý přezkum proběhl jednorázově nebo ve výjimečných případech v pravidelných intervalech v předem vymezeném rozsahu, a to z důvodů týkajících se provozu, bezpečnosti, řízení rizik či z obchodních či právních důvodů. Pokud příslušný orgán požaduje nezávislý přezkum v pravidelných intervalech, pak stanoví a odůvodní četnost těchto intervalů a rozsah tohoto nezávislého přezkumu, jakož i datum ukončení tohoto přezkumu.

3.   Rozsah nezávislého přezkumu se může týkat jedné či více záležitostí, které příslušný orgán vybral po řádném odůvodnění. Nezávislý odborník bude mít pravomoc shromažďovat veškeré informace ze systému SIPS, které považuje za nezbytné ke komplexnímu porozumění příslušné záležitosti nebo záležitostem v rámci nezávislého přezkumu.

Článek 7

Výkon pravomoci příslušného orgánu provádět kontroly na místě

1.   Příslušný orgán může provést kontrolu na místě nebo provedením kontrol na místě pověřit jiný orgán v souladu s článkem 8, pokud má za to, že je to nezbytné pro dosažení cílů stanovených v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

2.   Aniž je dotčen čl. 2 odst. 4 tohoto rozhodnutí, pokud příslušný orgán vykonává pravomoc provádět kontroly na místě, rozhodnutí o kontrole musí stanovit alespoň:

| a) | předmět a účel kontroly na místě; |
| --- | --- |

a)

předmět a účel kontroly na místě;

| b) | skutečnost, že pokud právnická osoba, která je předmětem kontroly na místě, jakýmkoli způsobem brání provádění kontroly na místě, jedná se o porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy. |
| --- | --- |

b)

skutečnost, že pokud právnická osoba, která je předmětem kontroly na místě, jakýmkoli způsobem brání provádění kontroly na místě, jedná se o porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy.

3.   Příslušný orgán oznámí subjektu, který je předmětem kontroly na místě, rozhodnutí a totožnost členů týmu provádějícího kontrolu na místě nejméně 10 pracovních dnů před zahájením kontroly na místě.

4.   Příslušný orgán zajistí, aby kontrola na místě byla provedena v předem vymezeném rozsahu a časovém rámci, který tento orgán stanoví ve spolupráci se subjektem, který je předmětem kontroly na místě. Pokud to však považuje za nezbytné, může příslušný orgán v průběhu kontroly rozšířit rozsah a časový rámec kontroly na místě na základě revidovaného rozhodnutí, které musí být oznámeno subjektu, který podléhá kontrole na místě.

5.   Provozovatel SIPS do svých smluvních ujednání s poskytovateli kritických služeb začlení ustanovení umožňující kontrolu na místě také u poskytovatele kritických služeb. Tato ujednání umožní příslušnému orgánu zapojit do procesu kontroly na místě centrální banku, která vykonává dozor nebo dohled nad poskytovatelem kritických služeb, včetně výměny příslušných informací. Provozovatel SIPS zajistí, aby tato smluvní ujednání rovněž příslušnému orgánu umožňovala přístup k písemným nebo ústním vysvětlením zástupců nebo zaměstnanců poskytovatelů kritických služeb, pokud jde o služby, které tito poskytovatelé systému SIPS poskytují. Provozovatel SIPS do smluvních ujednání s poskytovateli kritických služeb rovněž zahrne ustanovení, která příslušnému orgánu umožňují přístup k informacím a zjištěním z předchozích kontrol na místě u poskytovatele kritických služeb, které měly stejný rozsah a povahu a které již byly provedeny centrální bankou, která vykonává dozor nebo dohled nad poskytovatelem kritických služeb.

Článek 8

Přenesení pravomoci provádět kontroly na místě

1.   S výhradou podmínek stanovených v příslušných platných vnitrostátních právních předpisech a vnitřních procesních pravidlech příslušného orgánu může příslušný orgán přenést pravomoc provádět kontroly na místě na jiný orgán za předpokladu, že tento orgán a jeho kontrolní tým uchovávají informace a dokumenty získané od provozovatele SIPS jako důvěrné a dodržují příslušné zásady stanovené v článku 7, jakož i další vnitřní organizační pravidla pro kontrolu na místě, a že příslušný orgán, který pravomoc přenáší, má v souvislosti s touto kontrolou i nadále plnou pravomoc a odpovědnost.

2.   Příslušný orgán, jiný orgán a provozovatel SIPS zachovávají důvěrnost postupu kontroly na místě.

Článek 9

Spolupráce s orgány

1.   Příslušný orgán pro systém SIPS vykonává pravomoci uvedené v čl. 21 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) na základě rozhodnutí, které přijme. Je-li příslušným orgánem národní centrální banka, informuje o takovém rozhodnutí Eurosystém, jakmile toto rozhodnutí přijme.

2.   Pokud zaměstnanci provozovatele SIPS brání kontrole na místě, kterou vyžaduje příslušný orgán v souladu s tímto rozhodnutím, poskytne národní centrální banka dotčeného zúčastněného členského státu členům týmu provádějícího kontrolu nezbytnou pomoc v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Tato pomoc zahrnuje zapečetění provozních prostor a účetních knih nebo záznamů v míře nezbytné pro kontrolu na místě. Pokud dotčená národní centrální banka uvedenou pravomocí nedisponuje, využije svých pravomocí a vyžádá si nezbytnou pomoc od jiných vnitrostátních orgánů.

3.   Pokud kontrola na místě nebo pomoc, která má být poskytnuta v souladu s odstavcem 2 tohoto článku, vyžaduje v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy povolení soudního orgánu, orgán, který provádí kontrolu na místě, si takové povolení vyžádá.

4.   Pokud nezávislý odborník musí v rámci prověřování nebo nezávislého přezkumu provozovatele SIPS vykonávat práva ve vztahu k poskytovatelům kritických služeb systému SIPS, která jsou uvedena v čl. 2 odst. 5, informuje příslušný orgán centrální banku, která vykonává dozor nebo dohled nad poskytovatelem kritických služeb, o záměru tato práva vykonávat a po provedení prověření nebo nezávislého přezkumu může tuto centrální banku informovat o závěrech příslušného prověření nebo nezávislého přezkumu.

5.   Považuje-li za nezbytné provést kontrolu na místě také u poskytovatele kritických služeb systému SIPS, informuje příslušný orgán o zamýšlené kontrole na místě centrální banku, která vykonává dozor nebo dohled nad poskytovatelem kritických služeb, před tím, než to oznámí provozovateli SIPS.

6.   Pokud centrální banka, která vykonává dozor nebo dohled nad poskytovatelem kritických služeb systému SIPS, kontrolu na místě stejného rozsahu a povahy již provedla, může příslušný orgán SIPS rozhodnout, že bude vycházet ze zjištění této kontroly na místě nebo že provede vlastní kontrolu na místě. V tomto ohledu může příslušný orgán požádat poskytovatele kritických služeb, aby mu poskytl přístup k příslušným informacím a zjištěním, která má k dispozici, nebo aby příslušnému orgánu udělil souhlas s přístupem k těmto zjištěním v centrální bance. Nebyla-li na místě dosud provedena žádná kontrola nebo nebyla-li provedena kontrola na místě stejného rozsahu a povahy, může příslušný orgán SIPS podle svého uvážení provést rovněž kontrolu na místě u poskytovatele kritických služeb. Příslušný orgán může s ohledem na pravomoci a povinnosti centrálních bank do kontroly na místě zapojit centrální banku, která vykonává dozor či dohled nad poskytovatelem kritických služeb a po provedení kontroly na místě může danou centrální banku o zjištěních této kontroly informovat.

7.   Považuje-li příslušný orgán za nezbytné, aby byla kontrola na místě provedena i u poskytovatele kritických služeb systému SIPS, příslušný orgán o této kontrole vyrozumí poskytovatele kritických služeb ve stejnou dobu, kdy o ní v souladu s čl. 2 odst. 4 vyrozumí provozovatele SIPS.

Článek 10

Právo na slyšení a přístup k informacím

1.   Nezávislý odborník, případně tým pro provedení kontroly na místě zohlední připomínky předložené provozovatelem SIPS během nezávislého přezkumu, prověřování nebo kontroly na místě a svá zjištění založí na skutečnostech, ke kterým měl dotčený provozovatel SIPS možnost se vyjádřit.

2.   Při předložení zprávy o zjištěních příslušnému orgánu nezávislý odborník nebo tým pro provádění kontroly na místě vyrozumí provozovatele SIPS. Provozovatel SIPS má právo na přístup ke zprávě, s výhradou oprávněného zájmu jiných fyzických a právnických osob na ochraně jejich obchodního tajemství. Právo na přístup ke zprávě se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích osob.

Článek 11

Neohlášené kontroly na místě

Aniž je dotčen čl. 7 odst. 3, není příslušný orgán povinen o kontrole předem informovat subjekt, který je předmětem kontroly na místě, jsou-li dány náznaky, že existují skutečnosti závažné povahy, které ohrožují plynulé fungování systému SIPS, nebo že informování tohoto subjektu o nutnosti provést kontrolu na místě může ohrozit výsledky této kontroly. V tomto případě se v rozhodnutí o provedení kontroly na místě uvedou důvody pro provedení této kontroly bez předchozího vyrozumění daného subjektu, přičemž toto rozhodnutí bude tomuto subjektu předáno až při zahájení kontroly.

Článek 12

Jazykový režim mezi příslušným orgánem a provozovatelem SIPS

1.   Každý dokument, který provozovatel SIPS podléhající dozoru podle nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) zašle příslušnému orgánu v souladu s článkem 3 tohoto rozhodnutí, může být vypracován v jednom z úředních jazyků Unie, který provozovatel SIPS zvolí.

2.   Provozovatel SIPS podléhající dozoru může souhlasit, že ve své písemné komunikaci s příslušným orgánem bude používat výhradně jeden úřední jazyk Unie. V zájmu urychlení celého postupu může provozovatel SIPS takovou dohodu o používání jednoho jazyka zrušit nebo se tohoto práva může vzdát příležitostně a pro určitou písemnou komunikaci, aniž by tím byly dotčeny budoucí postupy. Zrušení se týká pouze těch aspektů postupu v oblasti dozoru, které ještě nebyly provedeny.

3.   Provozovatel SIPS může požadovat, aby prověření, nezávislý přezkum nebo kontrola na místě byly provedeny v jiném úředním jazyce Unie, než je jazyk dohodnutý pro postup v oblasti dozoru. Pokud tak hodlá učinit, provozovatel SIPS tento záměr příslušnému orgánu nebo nezávislému odborníkovi oznámí s dostatečným předstihem před zahájením prověřování, nezávislého přezkumu nebo kontroly na místě, aby mohla být přijata nezbytná opatření.

Článek 13

Závěrečná ustanovení

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 26. července 2019.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 16.

1

(2)  K dispozici na internetových stránkách Banky pro mezinárodní platby www.bis.org.

2

(3)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2017/2094 ze dne 3. listopadu 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 795/2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) (ECB/2017/32) (Úř. věst. L 299, 16.11.2017, s. 11).

3

---