# Den Europæiske Unions L 200/2019

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 200 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 62. årgang29. juli 2019 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 200

Dansk udgave

Retsforskrifter

62. årgang29. juli 2019

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1266 af 24. juli 2019 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1267 af 26. juli 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af wolframelektroder med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036 | 4 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2019/1268 af 3. juli 2019 om forslaget til borgerinitiativ Stop plastikæraen i Europa
  (meddelt under nummer C(2019) 4974) | 33 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1269 af 26. juli 2019 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU om fastsættelse af kriterier for etablering og evaluering af europæiske netværk af referencecentre og deres medlemmer og for lettelse af udvekslingen af oplysninger og ekspertise om etablering og evaluering af sådanne netværk (
  1
  ) | 35 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1270 af 26. juli 2019 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2019) 5737)

   (
  1
  ) | 44 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1266 af 24. juli 2019 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1267 af 26. juli 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af wolframelektroder med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036

4

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2019/1268 af 3. juli 2019 om forslaget til borgerinitiativ Stop plastikæraen i Europa
  (meddelt under nummer C(2019) 4974)

(meddelt under nummer C(2019) 4974)

33

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1269 af 26. juli 2019 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU om fastsættelse af kriterier for etablering og evaluering af europæiske netværk af referencecentre og deres medlemmer og for lettelse af udvekslingen af oplysninger og ekspertise om etablering og evaluering af sådanne netværk (
  1
  )

1

35

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1270 af 26. juli 2019 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2019) 5737)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2019) 5737)

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 29.7.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 200/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1266

af 24. juli 2019

om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 183, litra b),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2014 af 16. april 2014 om handelsordninger for visse varer fremstillet af landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1216/2009 og (EF) nr. 614/2009 (2), særlig artikel 5, stk. 6, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin.

| (2) | Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1484/95 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1484/95 bør derfor ændres.

| (4) | For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(4)

For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juli 2019.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150 af 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 af 28. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin og om ophævelse af forordning nr. 163/67/EØF (EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAG

»BILAG I

| KN-kode | Varebeskrivelse | Repræsentativ pris
  (i EUR/100 kg) | Sikkerhed, jf. artikel 3
  (i EUR/100 kg) | Oprindelse (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Fjerkrækroppe af arten Gallus domesticus, såkaldte 65 pct.-høns, frosne | 142,5 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 235,4 | 19 | AR |
| 206,5 | 28 | BR |
| 222,7 | 23 | TH |
| 1602 32 11 | Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt | 276,1 | 3 | BR |

KN-kode

Varebeskrivelse

Repræsentativ pris

(i EUR/100 kg)

Sikkerhed, jf. artikel 3

(i EUR/100 kg)

Oprindelse (1)

0207 12 90

Fjerkrækroppe af arten Gallus domesticus, såkaldte 65 pct.-høns, frosne

142,5

0

AR

0207 14 10

Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

235,4

19

AR

206,5

28

BR

222,7

23

TH

1602 32 11

Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt

276,1

3

BR

---

(1)  Den statistiske lande- og områdefortegnelse er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7).

1

---

| 29.7.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 200/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 200/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1267

af 26. juli 2019

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af wolframelektroder med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Gældende foranstaltninger

Gældende foranstaltninger

| (1) | Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet i marts 2007 ved forordning (EF) nr. 260/2007 (2) (»forordningen om endelig told«) en endelig antidumpingtold på importen af visse wolframelektroder i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8101 99 10 og ex 8515 90 80 (Taric-kode 8101991010 og 8515908010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet i marts 2007 ved forordning (EF) nr. 260/2007 (2) (»forordningen om endelig told«) en endelig antidumpingtold på importen af visse wolframelektroder i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8101 99 10 og ex 8515 90 80 (Taric-kode 8101991010 og 8515908010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).

2

| (2) | Ved forordningen om endelig told indførtes en antidumpingtold på mellem 17,0 % og 41,0 % på importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven og en told på 63,5 % på importen fra alle andre eksporterende producenter i Kina. |
| --- | --- |

(2)

Ved forordningen om endelig told indførtes en antidumpingtold på mellem 17,0 % og 41,0 % på importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven og en told på 63,5 % på importen fra alle andre eksporterende producenter i Kina.

| (3) | Efter en udløbsundersøgelse (»den tidligere udløbsundersøgelse«) besluttede Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 508/2013 (3) at opretholde den gældende antidumpingtold. |
| --- | --- |

(3)

Efter en udløbsundersøgelse (»den tidligere udløbsundersøgelse«) besluttede Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 508/2013 (3) at opretholde den gældende antidumpingtold.

3

1.2.   Indledning af en udløbsundersøgelse

Indledning af en udløbsundersøgelse

| (4) | Den 2. september 2017 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om det forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af wolframelektroder med oprindelse i Folkerepublikken Kina i Den Europæiske Unions Tidende (4). |
| --- | --- |

(4)

Den 2. september 2017 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om det forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af wolframelektroder med oprindelse i Folkerepublikken Kina i Den Europæiske Unions Tidende (4).

Den Europæiske Unions Tidende

4

| (5) | Den 27. februar 2018 indgav to EU-producenter (Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH og Plansee SE) (»ansøgerne«), der tegner sig for 100 % af den samlede produktion af wolframelektroder i Den Europæiske Union (»Unionen«), en anmodning om en fornyet undersøgelse (»anmodningen«) i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (5) (»grundforordningen«). |
| --- | --- |

(5)

Den 27. februar 2018 indgav to EU-producenter (Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH og Plansee SE) (»ansøgerne«), der tegner sig for 100 % af den samlede produktion af wolframelektroder i Den Europæiske Union (»Unionen«), en anmodning om en fornyet undersøgelse (»anmodningen«) i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (5) (»grundforordningen«).

5

| (6) | Ansøgerne baserede deres anmodning på, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(6)

Ansøgerne baserede deres anmodning på, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.

| (7) | Kommissionen fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 31. maj 2018 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) om indledning af en udløbsundersøgelse (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 31. maj 2018 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) om indledning af en udløbsundersøgelse (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

6

1.3.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (8) | Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. april 2017 til den 31. marts 2018 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). |
| --- | --- |

(8)

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. april 2017 til den 31. marts 2018 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).

| (9) | Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2014 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(9)

Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2014 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

1.4.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (10) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Desuden underrettede Kommissionen specifikt ansøgerne, kendte importører og brugere af wolframelektroder i Unionen, myndighederne i Kina og kendte producenter i Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen og opfordrede dem til at samarbejde. |
| --- | --- |

(10)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Desuden underrettede Kommissionen specifikt ansøgerne, kendte importører og brugere af wolframelektroder i Unionen, myndighederne i Kina og kendte producenter i Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen og opfordrede dem til at samarbejde.

| (11) | Alle interesserede parter havde lejlighed til at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev hverken modtaget bemærkninger om indledningen eller anmodninger om en høring. |
| --- | --- |

(11)

Alle interesserede parter havde lejlighed til at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev hverken modtaget bemærkninger om indledningen eller anmodninger om en høring.

1.5.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (12) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(12)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.5.1.   Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

| (13) | Kommissionen opfordrede i indledningsmeddelelsen importører til at give sig til kende og fremlægge specifikke oplysninger, som var nødvendige for at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen opfordrede i indledningsmeddelelsen importører til at give sig til kende og fremlægge specifikke oplysninger, som var nødvendige for at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve.

| (14) | Fem virksomheder blandt de 46 ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der blev kontaktet, gav sig til kende. To af dem importerede imidlertid ikke wolframelektroder med oprindelse i Kina i den nuværende undersøgelsesperiode, og de tre resterende påstod, at de var brugere, ikke importører, og kun en af dem ønskede at være en interesseret part. Yderligere en importør gav sig til kende på et senere tidspunkt i undersøgelsen og fik status som interesseret part. Der blev således ikke udtaget nogen stikprøve af importører. |
| --- | --- |

(14)

Fem virksomheder blandt de 46 ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der blev kontaktet, gav sig til kende. To af dem importerede imidlertid ikke wolframelektroder med oprindelse i Kina i den nuværende undersøgelsesperiode, og de tre resterende påstod, at de var brugere, ikke importører, og kun en af dem ønskede at være en interesseret part. Yderligere en importør gav sig til kende på et senere tidspunkt i undersøgelsen og fik status som interesseret part. Der blev således ikke udtaget nogen stikprøve af importører.

1.5.2.   Stikprøveudtagning af producenter i Kina

Stikprøveudtagning af producenter i Kina

| (15) | For at afgøre, hvorvidt det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og for i bekræftende fald at udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle kendte producenter i Kina om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger. Kommissionen bad endvidere Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at udpege og/eller kontakte eventuelle andre producenter i Kina, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(15)

For at afgøre, hvorvidt det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og for i bekræftende fald at udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle kendte producenter i Kina om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger. Kommissionen bad endvidere Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at udpege og/eller kontakte eventuelle andre producenter i Kina, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (16) | Tre eksporterende producenter i Kina afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af det lave antal samarbejdsvillige producenter besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver, og anmodede alle kinesiske producenter, der indsendte stikprøvebesvarelser, om at udfylde spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(16)

Tre eksporterende producenter i Kina afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af det lave antal samarbejdsvillige producenter besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver, og anmodede alle kinesiske producenter, der indsendte stikprøvebesvarelser, om at udfylde spørgeskemaet.

1.6.   Brugere

Brugere

| (17) | Kommissionen opfordrede i indledningsmeddelelsen brugerne til at give sig til kende og samarbejde. Som forklaret i betragtning 14 gav tre brugere sig til kende, men kun én ønskede at blive registreret som en interesseret part. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen opfordrede i indledningsmeddelelsen brugerne til at give sig til kende og samarbejde. Som forklaret i betragtning 14 gav tre brugere sig til kende, men kun én ønskede at blive registreret som en interesseret part.

1.7.   Besvarelser af stikprøveskemaerne

Besvarelser af stikprøveskemaerne

| (18) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to EU-producenter, til de tre producenter i Kina, som gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen, og til regeringen i Folkerepublikken Kina (»den kinesiske regering«). Der blev kun modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra de to EU-producenter og en kinesisk virksomhed, Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. Denne virksomhed var producent af den undersøgte vare som defineret i betragtning 32, men har på nuværende tidspunkt indstillet produktionen og driver nu kun handelsvirksomhed. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to EU-producenter, til de tre producenter i Kina, som gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen, og til regeringen i Folkerepublikken Kina (»den kinesiske regering«). Der blev kun modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra de to EU-producenter og en kinesisk virksomhed, Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. Denne virksomhed var producent af den undersøgte vare som defineret i betragtning 32, men har på nuværende tidspunkt indstillet produktionen og driver nu kun handelsvirksomhed.

| (19) | Der var derfor intet samarbejde fra den kinesiske regering eller producenterne (7) af den undersøgte vare i Kina, uanset om de eksporterede eller ej. Kommissionen underrettede producenterne om konsekvenserne af det manglende samarbejde; til trods herfor udviste ingen af producenterne samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(19)

Der var derfor intet samarbejde fra den kinesiske regering eller producenterne (7) af den undersøgte vare i Kina, uanset om de eksporterede eller ej. Kommissionen underrettede producenterne om konsekvenserne af det manglende samarbejde; til trods herfor udviste ingen af producenterne samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen.

7

1.8.   Kontrolbesøg

Kontrolbesøg

| (20) | Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder: | EU-producenter








  — | Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Traunstein, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

EU-producenter

EU-producenter

—

Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Traunstein, Tyskland

| — | Plansee SE, Reutte, Østrig |
| --- | --- |

—

Plansee SE, Reutte, Østrig

| | Eksportør i Kina








  — | Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji, Shaanxi, Kina. |
| --- | --- | --- |

Eksportør i Kina

Eksportør i Kina

—

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji, Shaanxi, Kina.

1.9.   Procedure ved fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a

Procedure ved fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a

| (21) | Eftersom der ved indledningen af undersøgelsen var tilstrækkelige beviser, som pegede på, at der forelå væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at indlede undersøgelsen på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom der ved indledningen af undersøgelsen var tilstrækkelige beviser, som pegede på, at der forelå væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at indlede undersøgelsen på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

| (22) | For at indsamle de nødvendige data med henblik på en eventuel anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, opfordrede Kommissionen derfor i indledningsmeddelelsen alle kendte producenter i Kina til at fremlægge de oplysninger, der blev anmodet om i bilag III til indledningsmeddelelsen, for så vidt angår de input, der blev anvendt til fremstilling af den undersøgte vare. To kinesiske producenter fremlagde oplysninger i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(22)

For at indsamle de nødvendige data med henblik på en eventuel anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, opfordrede Kommissionen derfor i indledningsmeddelelsen alle kendte producenter i Kina til at fremlægge de oplysninger, der blev anmodet om i bilag III til indledningsmeddelelsen, for så vidt angår de input, der blev anvendt til fremstilling af den undersøgte vare. To kinesiske producenter fremlagde oplysninger i denne forbindelse.

| (23) | For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige til sin undersøgelse af de påståede væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sendte Kommissionen også et spørgeskema til den kinesiske regering, jf. betragtning 18. Der blev ikke modtaget noget svar fra den kinesiske regering. |
| --- | --- |

(23)

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige til sin undersøgelse af de påståede væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sendte Kommissionen også et spørgeskema til den kinesiske regering, jf. betragtning 18. Der blev ikke modtaget noget svar fra den kinesiske regering.

| (24) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen også alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge supplerende dokumentation for, at anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er hensigtsmæssig, senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. Der blev i den forbindelse ikke modtaget bemærkninger eller supplerende dokumentation fra den kinesiske regering eller producenterne i Kina. |
| --- | --- |

(24)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen også alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge supplerende dokumentation for, at anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er hensigtsmæssig, senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. Der blev i den forbindelse ikke modtaget bemærkninger eller supplerende dokumentation fra den kinesiske regering eller producenterne i Kina.

Den Europæiske Unions Tidende

| (25) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at i lyset af de tilgængelige oplysninger kunne den blive nødt til at vælge et egnet repræsentativt land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier. |
| --- | --- |

(25)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at i lyset af de tilgængelige oplysninger kunne den blive nødt til at vælge et egnet repræsentativt land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier.

| (26) | Den 8. november 2018 fremlagde Kommissionen et første notat til sagen (»notatet af 8. november 2018«) om de interesserede parters synspunkter vedrørende de relevante kilder, som Kommissionen kan anvende ved fastsættelsen af den normale værdi. Notatet af 8. november 2018 indeholdt en liste over alle faktorer i produktionen, såsom de materialer og den energi og arbejdskraft, som de eksporterende producenter anvender i produktionen af den undersøgte vare. I betragtning af de kriterier, der ligger til grund for valget af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier, udpegede Kommissionens tjenestegrene desuden på daværende tidspunkt Brasilien, Mexico, Rusland og Tyrkiet som potentielle repræsentative lande. I notatet af 8. november 2018 anførtes det endvidere, at det var hensigten at anvende internationale referenceværdier for omkostningerne til det vigtigste råmateriale. |
| --- | --- |

(26)

Den 8. november 2018 fremlagde Kommissionen et første notat til sagen (»notatet af 8. november 2018«) om de interesserede parters synspunkter vedrørende de relevante kilder, som Kommissionen kan anvende ved fastsættelsen af den normale værdi. Notatet af 8. november 2018 indeholdt en liste over alle faktorer i produktionen, såsom de materialer og den energi og arbejdskraft, som de eksporterende producenter anvender i produktionen af den undersøgte vare. I betragtning af de kriterier, der ligger til grund for valget af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier, udpegede Kommissionens tjenestegrene desuden på daværende tidspunkt Brasilien, Mexico, Rusland og Tyrkiet som potentielle repræsentative lande. I notatet af 8. november 2018 anførtes det endvidere, at det var hensigten at anvende internationale referenceværdier for omkostningerne til det vigtigste råmateriale.

| (27) | Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger inden for 10 dage. Der blev modtaget bemærkninger fra de to EU-producenter. Navnlig fremførte EU-erhvervsgrenen, at omkostningerne i Tyrkiet giver et bedre grundlag end omkostningerne i Mexico, Brasilien eller Rusland. |
| --- | --- |

(27)

Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger inden for 10 dage. Der blev modtaget bemærkninger fra de to EU-producenter. Navnlig fremførte EU-erhvervsgrenen, at omkostningerne i Tyrkiet giver et bedre grundlag end omkostningerne i Mexico, Brasilien eller Rusland.

| (28) | Kommissionen behandlede de bemærkninger, som de to EU-producenter havde modtaget, i det andet notat af 6. marts 2019 vedrørende kilderne til fastsættelse af den normale værdi (»notatet af 6. marts 2019«). I notatet af 6. marts 2019 blev Tyrkiet på grundlag af de oplysninger, der forelå på daværende tidspunkt, udpeget som det mest hensigtsmæssige repræsentative land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led. I notatet af 6. marts 2019 var det endvidere anført, at for så vidt angår arbejdskraft- og elektricitetsomkostninger, havde Kommissionen til hensigt at anvende data offentliggjort af det tyrkiske statistiske institut. Det blev endvidere anført, at på grundlag af de foreliggende oplysninger ser det ud til, at der ikke var nogen produktion af den undersøgte vare uden for Kina og Unionen. Kommissionen anførte derfor, at den havde til hensigt at anvende offentligt tilgængelige data fra de to samarbejdsvillige EU-producenter, for så vidt angår produktionsomkostninger, SA&G og fortjeneste. For så vidt angår nettoprisen på råmaterialet (wolframoxid, der indgår i ammoniumparawolframat), ville det internationale benchmark, Platts Metals Week, som offentliggøres af National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey, blive anvendt. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen behandlede de bemærkninger, som de to EU-producenter havde modtaget, i det andet notat af 6. marts 2019 vedrørende kilderne til fastsættelse af den normale værdi (»notatet af 6. marts 2019«). I notatet af 6. marts 2019 blev Tyrkiet på grundlag af de oplysninger, der forelå på daværende tidspunkt, udpeget som det mest hensigtsmæssige repræsentative land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led. I notatet af 6. marts 2019 var det endvidere anført, at for så vidt angår arbejdskraft- og elektricitetsomkostninger, havde Kommissionen til hensigt at anvende data offentliggjort af det tyrkiske statistiske institut. Det blev endvidere anført, at på grundlag af de foreliggende oplysninger ser det ud til, at der ikke var nogen produktion af den undersøgte vare uden for Kina og Unionen. Kommissionen anførte derfor, at den havde til hensigt at anvende offentligt tilgængelige data fra de to samarbejdsvillige EU-producenter, for så vidt angår produktionsomkostninger, SA&G og fortjeneste. For så vidt angår nettoprisen på råmaterialet (wolframoxid, der indgår i ammoniumparawolframat), ville det internationale benchmark, Platts Metals Week, som offentliggøres af National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey, blive anvendt.

| (29) | Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger inden for 10 dage, men der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(29)

Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger inden for 10 dage, men der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.

1.9.1.   Efterfølgende sagsforløb

Efterfølgende sagsforløb

| (30) | Den 6. maj 2019 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at opretholde antidumpingtolden (»den endelige fremlæggelse«). Alle parter fik en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(30)

Den 6. maj 2019 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at opretholde antidumpingtolden (»den endelige fremlæggelse«). Alle parter fik en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

| (31) | En part fremsatte bemærkninger og fremhævede en række spørgsmål, der allerede er blevet behørigt forklaret i denne forordning. Der blev ikke modtaget anmodninger om en høring. |
| --- | --- |

(31)

En part fremsatte bemærkninger og fremhævede en række spørgsmål, der allerede er blevet behørigt forklaret i denne forordning. Der blev ikke modtaget anmodninger om en høring.

2.   DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den undersøgte vare

Den undersøgte vare

| (32) | Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. wolframsvejseelektroder, herunder wolframstænger og stænger til svejseelektroder, med et vægtindhold af wolfram på mindst 94 %, undtagen kun sintrede stænger, også afskåret i passende længder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8101 99 10 og ex 8515 90 80 (Taric-kode 8101991010 og 8515908010) (»den undersøgte vare«). |
| --- | --- |

(32)

Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. wolframsvejseelektroder, herunder wolframstænger og stænger til svejseelektroder, med et vægtindhold af wolfram på mindst 94 %, undtagen kun sintrede stænger, også afskåret i passende længder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8101 99 10 og ex 8515 90 80 (Taric-kode 8101991010 og 8515908010) (»den undersøgte vare«).

| (33) | Den vare, der er genstand for undersøgelsen, anvendes til svejsning og lignende processer, herunder wolfram-lysbuesvejsning med inaktiv gas (TIG-svejsning) og plasmasvejsning og -skæring. Disse processer anvendes inden for en lang række industrisektorer, som f.eks. bygge- og anlægssektoren, værfts-, bil-, skibs-, kemi-, kernekrafts-, luft- og rumfartsindustrien samt til olie- og gasledninger. I forbindelse med proceduren anses alle former for wolframelektroder for at være en og samme vare på grund af de fysiske og kemiske egenskaber og de forskellige typers indbyrdes ombyttelighed set fra et brugersynspunkt. |
| --- | --- |

(33)

Den vare, der er genstand for undersøgelsen, anvendes til svejsning og lignende processer, herunder wolfram-lysbuesvejsning med inaktiv gas (TIG-svejsning) og plasmasvejsning og -skæring. Disse processer anvendes inden for en lang række industrisektorer, som f.eks. bygge- og anlægssektoren, værfts-, bil-, skibs-, kemi-, kernekrafts-, luft- og rumfartsindustrien samt til olie- og gasledninger. I forbindelse med proceduren anses alle former for wolframelektroder for at være en og samme vare på grund af de fysiske og kemiske egenskaber og de forskellige typers indbyrdes ombyttelighed set fra et brugersynspunkt.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (34) | Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger til samme vare. Som fastslået i den oprindelige undersøgelse bekræftede denne udløbsundersøgelse, at den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(34)

Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger til samme vare. Som fastslået i den oprindelige undersøgelse bekræftede denne udløbsundersøgelse, at den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING

SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING

3.1.   Indledende bemærkninger for Kina

Indledende bemærkninger for Kina

| (35) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Kina. |
| --- | --- |

(35)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Kina.

| (36) | Som nævnt i betragtning 18 og 19 var der ingen kinesiske producenter, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. De kinesiske producenter besvarede ikke spørgeskemaet og forelagde således heller ikke oplysninger om eksportpriser og -omkostninger, hjemmemarkedspriser og -omkostninger, kapacitet, produktion, investeringer osv. Ligeledes fremlagde den kinesiske regering og de kinesiske producenter ingen bemærkninger til dokumentationen i sagsakterne, herunder rapporten. Derfor benyttede Kommissionen de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(36)

Som nævnt i betragtning 18 og 19 var der ingen kinesiske producenter, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. De kinesiske producenter besvarede ikke spørgeskemaet og forelagde således heller ikke oplysninger om eksportpriser og -omkostninger, hjemmemarkedspriser og -omkostninger, kapacitet, produktion, investeringer osv. Ligeledes fremlagde den kinesiske regering og de kinesiske producenter ingen bemærkninger til dokumentationen i sagsakterne, herunder rapporten. Derfor benyttede Kommissionen de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

| (37) | Kommissionen underrettede de kinesiske myndigheder og de to kinesiske producenter, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen, om anvendelsen af grundforordningens artikel 18 og gav dem lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger, der kunne ændre anvendelsen af grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen underrettede de kinesiske myndigheder og de to kinesiske producenter, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen, om anvendelsen af grundforordningens artikel 18 og gav dem lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger, der kunne ændre anvendelsen af grundforordningens artikel 18.

| (38) | På dette grundlag blev de konklusioner vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, der er anført nedenfor, baseret på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, herunder navnlig på oplysningerne i anmodningen, i bemærkningerne fra interesserede parter, i de statistikker, der er tilgængelige i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og andre offentlige kilder, der i relevant omfang er specificeret nedenfor. |
| --- | --- |

(38)

På dette grundlag blev de konklusioner vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, der er anført nedenfor, baseret på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, herunder navnlig på oplysningerne i anmodningen, i bemærkningerne fra interesserede parter, i de statistikker, der er tilgængelige i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og andre offentlige kilder, der i relevant omfang er specificeret nedenfor.

3.2.   Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

| (39) | For den nuværende undersøgelsesperiode viser de statistiske data fra databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, at 45 000-50 000 kg wolframelektroder blev importeret til Unionen fra Kina, hvilket udgør 40-50 % af det samlede EU-forbrug. Kommissionen konkluderede derfor, at den faktiske import i den nuværende undersøgelsesperiode var repræsentativ, og undersøgte derfor, om dumpingen fortsatte i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(39)

For den nuværende undersøgelsesperiode viser de statistiske data fra databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, at 45 000-50 000 kg wolframelektroder blev importeret til Unionen fra Kina, hvilket udgør 40-50 % af det samlede EU-forbrug. Kommissionen konkluderede derfor, at den faktiske import i den nuværende undersøgelsesperiode var repræsentativ, og undersøgte derfor, om dumpingen fortsatte i den nuværende undersøgelsesperiode.

3.3.   Normal værdi

Normal værdi

| (40) | Den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1. |
| --- | --- |

(40)

Den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.

| (41) | Men
  »såfremt det [...] fastslås, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land, fordi der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier«
  og
  »skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste,« jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). Som nærmere forklaret nedenfor konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at baseret på de tilgængelige oplysninger og i lyset af den kinesiske regerings og de eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje var anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, hensigtsmæssig. |
| --- | --- |

(41)

Men
  »såfremt det [...] fastslås, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land, fordi der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier«
  og
  »skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste,« jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). Som nærmere forklaret nedenfor konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at baseret på de tilgængelige oplysninger og i lyset af den kinesiske regerings og de eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje var anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, hensigtsmæssig.

»såfremt det [...] fastslås, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land, fordi der

væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier«

»skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste,

3.3.1.   Eksistensen af betydelige fordrejninger

Eksistensen af betydelige fordrejninger

3.3.1.1.   Indledning

| (42) | Det fremgår af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), at »væsentlige fordrejninger er de fordrejninger, der finder sted, når indberettede priser eller omkostningerne, herunder omkostninger til råmaterialer og energi, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er påvirket af væsentlig statslig indgriben. Ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, skal der bl.a. tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af følgende forhold:







  — | at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side |
| --- | --- | --- |

(42)

Det fremgår af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), at »væsentlige fordrejninger er de fordrejninger, der finder sted, når indberettede priser eller omkostningerne, herunder omkostninger til råmaterialer og energi, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er påvirket af væsentlig statslig indgriben. Ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, skal der bl.a. tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af følgende forhold:

væsentlige fordrejninger er de fordrejninger, der finder sted, når indberettede priser eller omkostningerne, herunder omkostninger til råmaterialer og energi, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er påvirket af væsentlig statslig indgriben. Ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, skal der bl.a. tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af følgende forhold:

—

at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

| — | statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger |
| --- | --- |

—

statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger

statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger

| — | politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter |
| --- | --- |

—

politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

| — | manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret |
| --- | --- |

—

manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

| — | at lønomkostninger skævvrides |
| --- | --- |

—

at lønomkostninger skævvrides

at lønomkostninger skævvrides

| — | adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten.
  « |
| --- | --- |

—

adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten.
  «

adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten.

| (43) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), skal der ved vurderingen af, om der foreligger væsentlige fordrejninger i henhold til artikel 2, stk. 6a, litra a), bl.a. tages hensyn til den ikke-udtømmende liste af elementer i den foregående bestemmelse. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), skal der ved vurderingen af, om der foreligger væsentlige fordrejninger, tages hensyn til den potentielle indvirkning af et eller flere af disse elementer på priserne og omkostningerne i eksportlandet for den pågældende vare. Da denne liste ikke er kumulativ, er det dog ikke alle elementer, der skal tages hensyn til for at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger. Desuden kan de samme faktiske omstændigheder anvendes ved vurderingen af forskellige elementer på listen. Enhver konklusion om væsentlige fordrejninger som omhandlet i artikel 2, stk. 6a, litra a), skal dog træffes på grundlag af alle de foreliggende beviser. Den samlede vurdering af, om der foreligger fordrejninger, kan også tage hensyn til den generelle baggrund og situationen i eksportlandet, navnlig hvis de grundlæggende elementer i det eksporterende lands økonomiske og administrative struktur giver regeringen materielle beføjelser til at gribe ind i markedskræfterne og derfor tyder på, at priser og omkostninger ikke er et resultat af de frie markedskræfters spil. |
| --- | --- |

(43)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), skal der ved vurderingen af, om der foreligger væsentlige fordrejninger i henhold til artikel 2, stk. 6a, litra a), bl.a. tages hensyn til den ikke-udtømmende liste af elementer i den foregående bestemmelse. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), skal der ved vurderingen af, om der foreligger væsentlige fordrejninger, tages hensyn til den potentielle indvirkning af et eller flere af disse elementer på priserne og omkostningerne i eksportlandet for den pågældende vare. Da denne liste ikke er kumulativ, er det dog ikke alle elementer, der skal tages hensyn til for at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger. Desuden kan de samme faktiske omstændigheder anvendes ved vurderingen af forskellige elementer på listen. Enhver konklusion om væsentlige fordrejninger som omhandlet i artikel 2, stk. 6a, litra a), skal dog træffes på grundlag af alle de foreliggende beviser. Den samlede vurdering af, om der foreligger fordrejninger, kan også tage hensyn til den generelle baggrund og situationen i eksportlandet, navnlig hvis de grundlæggende elementer i det eksporterende lands økonomiske og administrative struktur giver regeringen materielle beføjelser til at gribe ind i markedskræfterne og derfor tyder på, at priser og omkostninger ikke er et resultat af de frie markedskræfters spil.

| (44) | »Hvis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger, som omhandlet i litra b), i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land, og hvis det er relevant for den effektive anvendelse af denne forordning, udarbejder, offentliggør og ajourfører Kommissionen regelmæssigt en rapport, der beskriver de markedsvilkår, der er omhandlet i litra b), i det pågældende land eller den pågældende sektor«
  , jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c). |
| --- | --- |

(44)

»Hvis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger, som omhandlet i litra b), i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land, og hvis det er relevant for den effektive anvendelse af denne forordning, udarbejder, offentliggør og ajourfører Kommissionen regelmæssigt en rapport, der beskriver de markedsvilkår, der er omhandlet i litra b), i det pågældende land eller den pågældende sektor«
  , jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c).

»Hvis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger, som omhandlet i litra b), i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land, og hvis det er relevant for den effektive anvendelse af denne forordning, udarbejder, offentliggør og ajourfører Kommissionen regelmæssigt en rapport, der beskriver de markedsvilkår, der er omhandlet i litra b), i det pågældende land eller den pågældende sektor«

| (45) | Interesserede parter blev opfordret til at tilbagevise, kommentere eller supplere den dokumentation, der var indeholdt i sagsakterne på indledningsstadiet. I den forbindelse har Kommissionen taget udgangspunkt i rapporten (8), der viser, at der er tale om væsentlig statslig indgriben på mange niveauer i økonomien, herunder specifikke fordrejninger af mange vigtige produktionsfaktorer (f.eks. jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft) samt af specifikke sektorer (f.eks. stål og kemikalier). Rapporten blev føjet til sagsakterne på indledningsstadiet. Anmodningen indeholdt også en del relevant dokumentation, der kunne supplere rapporten. |
| --- | --- |

(45)

Interesserede parter blev opfordret til at tilbagevise, kommentere eller supplere den dokumentation, der var indeholdt i sagsakterne på indledningsstadiet. I den forbindelse har Kommissionen taget udgangspunkt i rapporten (8), der viser, at der er tale om væsentlig statslig indgriben på mange niveauer i økonomien, herunder specifikke fordrejninger af mange vigtige produktionsfaktorer (f.eks. jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft) samt af specifikke sektorer (f.eks. stål og kemikalier). Rapporten blev føjet til sagsakterne på indledningsstadiet. Anmodningen indeholdt også en del relevant dokumentation, der kunne supplere rapporten.

8

| (46) | Ansøgeren henviser i anmodningen til de fordrejninger inden for wolframbranchen, som er anført i rapporten, nærmere bestemt:






  — | den kinesiske regerings foranstaltninger til begrænsning af kapaciteten og støtte af varer i efterfølgende produktionsled: grænser for antallet af minedrifts- og eksportlicenser, produktionskvoter og yderligere restriktioner for minedrift og forarbejdning |
| --- | --- | --- |

(46)

Ansøgeren henviser i anmodningen til de fordrejninger inden for wolframbranchen, som er anført i rapporten, nærmere bestemt:

—

den kinesiske regerings foranstaltninger til begrænsning af kapaciteten og støtte af varer i efterfølgende produktionsled: grænser for antallet af minedrifts- og eksportlicenser, produktionskvoter og yderligere restriktioner for minedrift og forarbejdning

| — | planer om at reducere produktionen af wolframkoncentrat, der blev bebudet i 2016 af otte store producenter i Kina, efter anmodning fra China Tungsten Industry Association |
| --- | --- |

—

planer om at reducere produktionen af wolframkoncentrat, der blev bebudet i 2016 af otte store producenter i Kina, efter anmodning fra China Tungsten Industry Association

| — | wolfram indgår i den 13. femårsplan for mineralressourcer, og materialet reguleres nøje |
| --- | --- |

—

wolfram indgår i den 13. femårsplan for mineralressourcer, og materialet reguleres nøje

| — | wolfram er underlagt eksportlicenskrav, som kun tillader visse statslige handelsforetagender at handle med wolfram |
| --- | --- |

—

wolfram er underlagt eksportlicenskrav, som kun tillader visse statslige handelsforetagender at handle med wolfram

| — | eksportkvoter og |
| --- | --- |

—

eksportkvoter og

| — | oplagring. |
| --- | --- |

—

oplagring.

| (47) | Kommissionen undersøgte, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger i Kina, eftersom der foreligger betydelige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Kommissionen gjorde dette på grundlag af den foreliggende dokumentation i sagsakterne, herunder den dokumentation, der er indeholdt i rapporten, som er baseret på offentligt tilgængelige kilder, navnlig kinesisk lovgivning, offentliggjorte officielle kinesiske politikdokumenter, rapporter offentliggjort af internationale organisationer og undersøgelser/artikler udarbejdet af akademikere, der specifikt er udpeget i rapporten. Denne analyse omfattede undersøgelse af de betydelige statslige indgreb i landets økonomi i almindelighed, men også den specifikke markedssituation i den relevante sektor, herunder også sektoren for den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen undersøgte, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger i Kina, eftersom der foreligger betydelige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Kommissionen gjorde dette på grundlag af den foreliggende dokumentation i sagsakterne, herunder den dokumentation, der er indeholdt i rapporten, som er baseret på offentligt tilgængelige kilder, navnlig kinesisk lovgivning, offentliggjorte officielle kinesiske politikdokumenter, rapporter offentliggjort af internationale organisationer og undersøgelser/artikler udarbejdet af akademikere, der specifikt er udpeget i rapporten. Denne analyse omfattede undersøgelse af de betydelige statslige indgreb i landets økonomi i almindelighed, men også den specifikke markedssituation i den relevante sektor, herunder også sektoren for den undersøgte vare.

| (48) | Som anført i betragtning 18 og 19 fremsatte hverken den kinesiske regering eller de kinesiske producenter bemærkninger, de fremlagde heller ikke dokumentation, der enten støttede eller tilbageviste den eksisterende dokumentation i sagsakterne, herunder rapporten, samt den yderligere dokumentation, som ansøgerne har fremlagt, om forekomsten af væsentlige fordrejninger og/eller om det hensigtsmæssige i anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(48)

Som anført i betragtning 18 og 19 fremsatte hverken den kinesiske regering eller de kinesiske producenter bemærkninger, de fremlagde heller ikke dokumentation, der enten støttede eller tilbageviste den eksisterende dokumentation i sagsakterne, herunder rapporten, samt den yderligere dokumentation, som ansøgerne har fremlagt, om forekomsten af væsentlige fordrejninger og/eller om det hensigtsmæssige i anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i den foreliggende sag.

3.3.1.2.   Væsentlige fordrejninger, som påvirker hjemmemarkedspriserne og omkostningerne i Kina: den generelle økonomiske kontekst

| (49) | Det kinesiske økonomiske system er baseret på idéen om en »socialistisk markedsøkonomi«. Dette koncept er nedfældet i den kinesiske forfatning og er afgørende for Kinas økonomiske styring. Det centrale princip er det »socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. at ejendomsretten tilhører hele befolkningen samt arbejdernes kollektive ejerskab«. Den statsejede økonomi er
  »den nationale økonomis førende kraft«
  , og staten har mandat til
  »at sikre dens konsolidering og vækst«
   (9). Den generelle struktur i den kinesiske økonomi giver derfor ikke blot mulighed for en betydelig statslig indgriben i økonomien, men sådanne indgreb er udtrykkeligt bemyndiget. Princippet om, at offentligt ejerskab har forrang over det private, gennemsyrer hele retssystemet og fremhæves som et generelt princip i alle centrale retsakter. Den kinesiske ejendomslovgivning er et godt eksempel: Den henviser til socialismens indledende fase og pålægger staten at opretholde det grundlæggende økonomiske system, i henhold til hvilket det offentlige ejerskab spiller en dominerende rolle. Andre former for ejerskab tolereres, og loven tillader dem at udvikle sig side om side med statens ejerskab (10). |
| --- | --- |

(49)

Det kinesiske økonomiske system er baseret på idéen om en »socialistisk markedsøkonomi«. Dette koncept er nedfældet i den kinesiske forfatning og er afgørende for Kinas økonomiske styring. Det centrale princip er det »socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. at ejendomsretten tilhører hele befolkningen samt arbejdernes kollektive ejerskab«. Den statsejede økonomi er
  »den nationale økonomis førende kraft«
  , og staten har mandat til
  »at sikre dens konsolidering og vækst«
   (9). Den generelle struktur i den kinesiske økonomi giver derfor ikke blot mulighed for en betydelig statslig indgriben i økonomien, men sådanne indgreb er udtrykkeligt bemyndiget. Princippet om, at offentligt ejerskab har forrang over det private, gennemsyrer hele retssystemet og fremhæves som et generelt princip i alle centrale retsakter. Den kinesiske ejendomslovgivning er et godt eksempel: Den henviser til socialismens indledende fase og pålægger staten at opretholde det grundlæggende økonomiske system, i henhold til hvilket det offentlige ejerskab spiller en dominerende rolle. Andre former for ejerskab tolereres, og loven tillader dem at udvikle sig side om side med statens ejerskab (10).

socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. at ejendomsretten tilhører hele befolkningen samt arbejdernes kollektive ejerskab

»den nationale økonomis førende kraft«

»at sikre dens konsolidering og vækst«

9

10

| (50) | I henhold til kinesisk lovgivning udvikles den socialistiske markedsøkonomi desuden under ledelse af det kinesiske kommunistparti (»CCP«). Strukturerne i den kinesiske stat og i KKP er indbyrdes forbundne på alle niveauer (juridiske, institutionelle, personlige), hvilket danner en strukturel overbygning, hvori KKP's og statens roller ikke kan skelnes fra hinanden. Efter en ændring af den kinesiske forfatning i marts 2018 fik KKP en endnu mere fremtrædende rolle, fordi den blev genbekræftet i teksten til forfatningens artikel 1. Efter den allerede eksisterende første sætning i bestemmelsen: »[d]et socialistiske system er Folkerepublikken Kinas grundlæggende system«, blev der indsat et nyt andet punktum med følgende ordlyd: »[d]et, der kendetegner socialisme med kinesiske karaktertræk, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab.« (11) Dette illustrerer den kontrol, som KKP har med Kinas økonomiske system. Denne kontrol er en naturlig del af det kinesiske system og rækker ud over den sædvanlige situation i andre lande, hvor regeringer udøver en bred makroøkonomisk kontrol inden for grænserne af de frie markedskræfter. |
| --- | --- |

(50)

I henhold til kinesisk lovgivning udvikles den socialistiske markedsøkonomi desuden under ledelse af det kinesiske kommunistparti (»CCP«). Strukturerne i den kinesiske stat og i KKP er indbyrdes forbundne på alle niveauer (juridiske, institutionelle, personlige), hvilket danner en strukturel overbygning, hvori KKP's og statens roller ikke kan skelnes fra hinanden. Efter en ændring af den kinesiske forfatning i marts 2018 fik KKP en endnu mere fremtrædende rolle, fordi den blev genbekræftet i teksten til forfatningens artikel 1. Efter den allerede eksisterende første sætning i bestemmelsen: »[d]et socialistiske system er Folkerepublikken Kinas grundlæggende system«, blev der indsat et nyt andet punktum med følgende ordlyd: »[d]et, der kendetegner socialisme med kinesiske karaktertræk, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab.« (11) Dette illustrerer den kontrol, som KKP har med Kinas økonomiske system. Denne kontrol er en naturlig del af det kinesiske system og rækker ud over den sædvanlige situation i andre lande, hvor regeringer udøver en bred makroøkonomisk kontrol inden for grænserne af de frie markedskræfter.

d]et, der kendetegner socialisme med kinesiske karaktertræk, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab.

11

| (51) | Den kinesiske stat udøver en interventionistisk økonomisk politik for at nå de mål, der er sammenfaldende med KKP's politiske dagsorden, snarere end at lade situationen afspejle de fremherskende økonomiske forhold på et frit marked (12). De kinesiske myndigheders interventionistiske økonomiske værktøjer er mangfoldige, herunder systemet for industriel planlægning, det finansielle system og de lovgivningsmæssige rammer. |
| --- | --- |

(51)

Den kinesiske stat udøver en interventionistisk økonomisk politik for at nå de mål, der er sammenfaldende med KKP's politiske dagsorden, snarere end at lade situationen afspejle de fremherskende økonomiske forhold på et frit marked (12). De kinesiske myndigheders interventionistiske økonomiske værktøjer er mangfoldige, herunder systemet for industriel planlægning, det finansielle system og de lovgivningsmæssige rammer.

12

| (52) | På niveauet for den overordnede administrative kontrol er retningen for den kinesiske økonomi for det første underlagt et komplekst system for industriel planlægning, der påvirker alle økonomiske aktiviteter i landet. Alle disse planer omfatter tilsammen et vidtgående og komplekst netværk af sektorer og tværgående politikker, der berører alle forvaltningsniveauer. Planer på provinsniveau er detaljerede, mens nationale planer opstiller bredere mål. Planerne specificerer også midlerne til at støtte de relevante industrier/sektorer samt tidsrammerne, inden for hvilke målene skal nås. Visse planer indeholder eksplicitte mål for output. I henhold til planerne udpeges der individuelle industrisektorer og/eller -projekter som (positive eller negative) prioriteter, afhængig af i hvilken grad de opfylder regeringens prioriteter og specifikke udviklingsmål (industriel opgradering, international ekspansion osv.). De erhvervsdrivende – både private og statsejede – skal foretage en effektfuld tilpasning af deres forretningsaktiviteter i henhold til de forhold, der pålægges dem i medfør af planlægningssystemet. På grund af planernes bindende karakter, og fordi de relevante kinesiske myndigheder på alle forvaltningsniveauer tilslutter sig planlægningssystemet og anvender deres overdragede beføjelser i overensstemmelse hermed, bliver de erhvervsdrivende motiveret til at overholde de prioriteter, der er fastsat i planerne (se også afsnit 3.3.1.5) (13). |
| --- | --- |

(52)

På niveauet for den overordnede administrative kontrol er retningen for den kinesiske økonomi for det første underlagt et komplekst system for industriel planlægning, der påvirker alle økonomiske aktiviteter i landet. Alle disse planer omfatter tilsammen et vidtgående og komplekst netværk af sektorer og tværgående politikker, der berører alle forvaltningsniveauer. Planer på provinsniveau er detaljerede, mens nationale planer opstiller bredere mål. Planerne specificerer også midlerne til at støtte de relevante industrier/sektorer samt tidsrammerne, inden for hvilke målene skal nås. Visse planer indeholder eksplicitte mål for output. I henhold til planerne udpeges der individuelle industrisektorer og/eller -projekter som (positive eller negative) prioriteter, afhængig af i hvilken grad de opfylder regeringens prioriteter og specifikke udviklingsmål (industriel opgradering, international ekspansion osv.). De erhvervsdrivende – både private og statsejede – skal foretage en effektfuld tilpasning af deres forretningsaktiviteter i henhold til de forhold, der pålægges dem i medfør af planlægningssystemet. På grund af planernes bindende karakter, og fordi de relevante kinesiske myndigheder på alle forvaltningsniveauer tilslutter sig planlægningssystemet og anvender deres overdragede beføjelser i overensstemmelse hermed, bliver de erhvervsdrivende motiveret til at overholde de prioriteter, der er fastsat i planerne (se også afsnit 3.3.1.5) (13).

13

| (53) | For det andet er Kinas finansielle system domineret af statsejede forretningsbanker, hvad angår tildelingen af finansielle ressourcer. Når disse banker udformer og gennemfører deres udlånspolitik, skal de tilpasse sig regeringens industripolitiske mål i stedet for primært at vurdere de økonomiske fordele ved et bestemt projekt (se også afsnit 3.3.1.8) (14). Dette gælder også for andre dele af Kinas finansielle system, såsom markederne for aktier, obligationer, privat egenkapital osv. Selv om disse er mindre betydningsfulde end banksektoren, er disse dele af den finansielle sektor institutionelt og operationelt udformet på en måde, der ikke er gearet til at sikre, at de finansielle markeder er velfungerende, men i stedet til at sikre at staten og KKP har kontrol over og mulighed for at intervenere heri (15). |
| --- | --- |

(53)

For det andet er Kinas finansielle system domineret af statsejede forretningsbanker, hvad angår tildelingen af finansielle ressourcer. Når disse banker udformer og gennemfører deres udlånspolitik, skal de tilpasse sig regeringens industripolitiske mål i stedet for primært at vurdere de økonomiske fordele ved et bestemt projekt (se også afsnit 3.3.1.8) (14). Dette gælder også for andre dele af Kinas finansielle system, såsom markederne for aktier, obligationer, privat egenkapital osv. Selv om disse er mindre betydningsfulde end banksektoren, er disse dele af den finansielle sektor institutionelt og operationelt udformet på en måde, der ikke er gearet til at sikre, at de finansielle markeder er velfungerende, men i stedet til at sikre at staten og KKP har kontrol over og mulighed for at intervenere heri (15).

14

15

| (54) | For det tredje er der gennem de lovgivningsmæssige rammer mange muligheder for statslig indgriben i økonomien. For eksempel anvendes reglerne om offentlige udbud regelmæssigt til at forfølge andre politiske mål end økonomisk effektivitet, hvilket underminerer de markedsbaserede principper i området. Det er specifikt fastsat i den gældende lovgivning, at offentlige udbud skal gennemføres for at gøre det lettere at nå de mål, der er opstillet gennem statens politikker. Disse mål er imidlertid ikke defineret nærmere, hvilket giver de beslutningstagende organer en bred skønsmargen (16). På investeringsområdet bevarer den kinesiske regering ligeledes en betydelig kontrol over og indflydelse på destinationen og omfanget af både statslige og private investeringer. Screening af investeringer – samt forskellige incitamenter, restriktioner og forbud i forbindelse med investeringer – anvendes af myndighederne som et vigtigt redskab til at fremme industripolitiske mål, såsom opretholdelse af statskontrol over nøglesektorer eller styrkelse af den indenlandske industri (17). |
| --- | --- |

(54)

For det tredje er der gennem de lovgivningsmæssige rammer mange muligheder for statslig indgriben i økonomien. For eksempel anvendes reglerne om offentlige udbud regelmæssigt til at forfølge andre politiske mål end økonomisk effektivitet, hvilket underminerer de markedsbaserede principper i området. Det er specifikt fastsat i den gældende lovgivning, at offentlige udbud skal gennemføres for at gøre det lettere at nå de mål, der er opstillet gennem statens politikker. Disse mål er imidlertid ikke defineret nærmere, hvilket giver de beslutningstagende organer en bred skønsmargen (16). På investeringsområdet bevarer den kinesiske regering ligeledes en betydelig kontrol over og indflydelse på destinationen og omfanget af både statslige og private investeringer. Screening af investeringer – samt forskellige incitamenter, restriktioner og forbud i forbindelse med investeringer – anvendes af myndighederne som et vigtigt redskab til at fremme industripolitiske mål, såsom opretholdelse af statskontrol over nøglesektorer eller styrkelse af den indenlandske industri (17).

16

17

| (55) | Alt i alt er den kinesiske økonomiske model baseret på visse grundlæggende aksiomer, som giver mulighed for og tilskynder til mange statslige indgreb. En sådan betydelig statslig indgriben er i strid med markedskræfternes frie spil og resulterer i en fordrejning af en effektfuld ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne (18). |
| --- | --- |

(55)

Alt i alt er den kinesiske økonomiske model baseret på visse grundlæggende aksiomer, som giver mulighed for og tilskynder til mange statslige indgreb. En sådan betydelig statslig indgriben er i strid med markedskræfternes frie spil og resulterer i en fordrejning af en effektfuld ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne (18).

18

3.3.1.3.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), første led: at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

| (56) | I Kina udgør virksomheder, der opererer under statens ejerskab, kontrol og politiske tilsyn eller politiske vejledning, en væsentlig del af økonomien. |
| --- | --- |

(56)

I Kina udgør virksomheder, der opererer under statens ejerskab, kontrol og politiske tilsyn eller politiske vejledning, en væsentlig del af økonomien.

| (57) | Med hensyn til statens ejerskab har den kinesiske regering fortsat en betydelig grad af ejerskab inden for wolframsektoren. Mange af de store virksomheder, der udvinder wolfram, er statsejede, da licenser til udvinding af wolfram primært gives til statsejede virksomheder (19). |
| --- | --- |

(57)

Med hensyn til statens ejerskab har den kinesiske regering fortsat en betydelig grad af ejerskab inden for wolframsektoren. Mange af de store virksomheder, der udvinder wolfram, er statsejede, da licenser til udvinding af wolfram primært gives til statsejede virksomheder (19).

19

| (58) | Med hensyn til statens kontrol opretholder regeringen og KKP strukturer, der sikrer deres fortsatte indflydelse på virksomhederne. Staten (og i mange henseender også KKP) udarbejder og fører ikke kun aktivt tilsyn med de enkelte virksomheders gennemførelse af generelle økonomiske politikker, men forbeholder sig også retten til at deltage i deres operationelle beslutningstagning. De forhold, der peger i retning af, at der er tale om statslig kontrol med virksomheder inden for wolframindustrien, omfatter minedriftslicenser, investeringsrestriktioner og eksportrestriktioner (20). Der er desuden en lang række detaljerede mål og kvoter i den 13. femårsplan for industrien for ikke-jernholdige metaller (21). |
| --- | --- |

(58)

Med hensyn til statens kontrol opretholder regeringen og KKP strukturer, der sikrer deres fortsatte indflydelse på virksomhederne. Staten (og i mange henseender også KKP) udarbejder og fører ikke kun aktivt tilsyn med de enkelte virksomheders gennemførelse af generelle økonomiske politikker, men forbeholder sig også retten til at deltage i deres operationelle beslutningstagning. De forhold, der peger i retning af, at der er tale om statslig kontrol med virksomheder inden for wolframindustrien, omfatter minedriftslicenser, investeringsrestriktioner og eksportrestriktioner (20). Der er desuden en lang række detaljerede mål og kvoter i den 13. femårsplan for industrien for ikke-jernholdige metaller (21).

20

21

| (59) | Analysen af statens politiske tilsyn og vejledning i sektoren kan findes i afsnit 3.3.1.4 og 3.3.1.5. Med det høje niveau for statslig kontrol og indgriben inden for wolframsektoren som beskrevet nedenfor forhindres selv privatejede wolframproducenter i at operere på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(59)

Analysen af statens politiske tilsyn og vejledning i sektoren kan findes i afsnit 3.3.1.4 og 3.3.1.5. Med det høje niveau for statslig kontrol og indgriben inden for wolframsektoren som beskrevet nedenfor forhindres selv privatejede wolframproducenter i at operere på markedsvilkår.

| (60) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at markedet for wolframelektroder i Kina blev anvendt i betydeligt omfang af virksomheder, der er underlagt kontrol eller politisk tilsyn eller politisk vejledning fra den kinesiske regerings side. |
| --- | --- |

(60)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at markedet for wolframelektroder i Kina blev anvendt i betydeligt omfang af virksomheder, der er underlagt kontrol eller politisk tilsyn eller politisk vejledning fra den kinesiske regerings side.

3.3.1.4.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), andet led: statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger

| (61) | Den kinesiske stat er i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomhederne. Selv om de relevante statslige myndigheders ret til at udpege og fjerne nøglepersoner i ledelsen hos statsejede virksomheder (som fastsat i kinesisk lovgivning) kan anses for at afspejle de tilsvarende ejerskabsrettigheder (22), udgør KKP-celler i virksomheder — statsejede som private — en anden kanal, hvorigennem staten kan gribe ind i forretningsmæssige beslutninger. Ifølge Kinas selskabsret skal der oprettes en KKP-organisation i enhver virksomhed (med mindst tre KKP-medlemmer som specificeret i KKP's forfatning (23)), og virksomheden skal skabe de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter. Tidligere synes dette krav ikke altid at være blevet fulgt eller håndhævet strengt. Siden senest 2016 har KKP imidlertid styrket sit krav om at kontrollere virksomhedsbeslutninger i statsejede virksomheder som et politisk princip. Det berettes også, at KKP udøver pres på private virksomheder for at få dem til at prioritere »patriotisme« og at følge partidisciplinen (24). I 2017 blev det oplyst, at der fandtes particeller i 70 % af omkring 1,86 mio. privatejede virksomheder, og at KKP-organisationerne i stigende grad pressede på for at få det sidste ord i forretningsafgørelser inden for deres respektive virksomheder (25). Disse regler finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi, herunder wolframsektoren. Det fastslås således, at disse regler også gælder for producenter af wolframelektroder og leverandørerne af deres råmaterialer. |
| --- | --- |

(61)

Den kinesiske stat er i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomhederne. Selv om de relevante statslige myndigheders ret til at udpege og fjerne nøglepersoner i ledelsen hos statsejede virksomheder (som fastsat i kinesisk lovgivning) kan anses for at afspejle de tilsvarende ejerskabsrettigheder (22), udgør KKP-celler i virksomheder — statsejede som private — en anden kanal, hvorigennem staten kan gribe ind i forretningsmæssige beslutninger. Ifølge Kinas selskabsret skal der oprettes en KKP-organisation i enhver virksomhed (med mindst tre KKP-medlemmer som specificeret i KKP's forfatning (23)), og virksomheden skal skabe de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter. Tidligere synes dette krav ikke altid at være blevet fulgt eller håndhævet strengt. Siden senest 2016 har KKP imidlertid styrket sit krav om at kontrollere virksomhedsbeslutninger i statsejede virksomheder som et politisk princip. Det berettes også, at KKP udøver pres på private virksomheder for at få dem til at prioritere »patriotisme« og at følge partidisciplinen (24). I 2017 blev det oplyst, at der fandtes particeller i 70 % af omkring 1,86 mio. privatejede virksomheder, og at KKP-organisationerne i stigende grad pressede på for at få det sidste ord i forretningsafgørelser inden for deres respektive virksomheder (25). Disse regler finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi, herunder wolframsektoren. Det fastslås således, at disse regler også gælder for producenter af wolframelektroder og leverandørerne af deres råmaterialer.

22

23

24

25

| (62) | Navnlig inden for wolframsektoren (som omfatter den undersøgte vare) er der snævre forbindelser mellem beslutningsprocessen i de virksomheder, der er aktive i sektoren, og staten, navnlig KKP. Wolframproducenter er organiseret i China Tungsten Industry Association (»CTIA«), som er en del af den kinesiske organisation for industrien for ikke-jernholdige metaller. Sidstnævnte følger klart regeringens politik og opfordrer bl.a. medarbejderne og medlemmerne til at viderebringe og implementere ånden fra Lianghui – Two Sessions (26). CTIA er i færd med at gennemføre statslige politikker, der resulterer i omkostnings- og prisfordrejninger på det kinesiske marked. I 2016 bebudede otte store producenter i Kina planer om at reducere produktionen af wolframkoncentrat, China Tungsten Industry Association bad sine medlemmer om at reducere produktionen, og China's State Reserve Bureau afholdt udbud om køb af wolframkoncentrat. Da Kina står for over 80 % af verdensproduktionen af wolfram, har sådanne handlinger en indvirkning på både kinesiske og globale priser på wolfram. For det andet er størstedelen af kvoten for wolfram fordelt mellem seks store statsejede virksomheder: China Minmetals, Aluminium Corporation of China, China Northern Rare Earth Group High-Tech, Xiamen Tungsten, China Southern Rare Earth Group og Guangdong Rare Earth Industry Group (27). Den statslige tilstedeværelse inden for wolframindustrien i Kina udøves således direkte i de statsejede virksomheder, men også via CTIA. |
| --- | --- |

(62)

Navnlig inden for wolframsektoren (som omfatter den undersøgte vare) er der snævre forbindelser mellem beslutningsprocessen i de virksomheder, der er aktive i sektoren, og staten, navnlig KKP. Wolframproducenter er organiseret i China Tungsten Industry Association (»CTIA«), som er en del af den kinesiske organisation for industrien for ikke-jernholdige metaller. Sidstnævnte følger klart regeringens politik og opfordrer bl.a. medarbejderne og medlemmerne til at viderebringe og implementere ånden fra Lianghui – Two Sessions (26). CTIA er i færd med at gennemføre statslige politikker, der resulterer i omkostnings- og prisfordrejninger på det kinesiske marked. I 2016 bebudede otte store producenter i Kina planer om at reducere produktionen af wolframkoncentrat, China Tungsten Industry Association bad sine medlemmer om at reducere produktionen, og China's State Reserve Bureau afholdt udbud om køb af wolframkoncentrat. Da Kina står for over 80 % af verdensproduktionen af wolfram, har sådanne handlinger en indvirkning på både kinesiske og globale priser på wolfram. For det andet er størstedelen af kvoten for wolfram fordelt mellem seks store statsejede virksomheder: China Minmetals, Aluminium Corporation of China, China Northern Rare Earth Group High-Tech, Xiamen Tungsten, China Southern Rare Earth Group og Guangdong Rare Earth Industry Group (27). Den statslige tilstedeværelse inden for wolframindustrien i Kina udøves således direkte i de statsejede virksomheder, men også via CTIA.

26

27

| (63) | Statens tilstedeværelse og indgreb på de finansielle markeder (jf. også afsnit 3.3.1.8) og i forsyningen af råmaterialer og input har også en yderligere fordrejende virkning på markedet (28). |
| --- | --- |

(63)

Statens tilstedeværelse og indgreb på de finansielle markeder (jf. også afsnit 3.3.1.8) og i forsyningen af råmaterialer og input har også en yderligere fordrejende virkning på markedet (28).

28

| (64) | På grundlag af ovenstående konkluderes det, at statens tilstedeværelse i virksomheder inden for wolframsektoren samt i finanssektoren og andre inputsektorer kombineret med den ramme, der er beskrevet i afsnit 3.3.1.3 og i de følgende afsnit, giver den kinesiske regering mulighed for at gribe ind, for så vidt angår priser og omkostninger. |
| --- | --- |

(64)

På grundlag af ovenstående konkluderes det, at statens tilstedeværelse i virksomheder inden for wolframsektoren samt i finanssektoren og andre inputsektorer kombineret med den ramme, der er beskrevet i afsnit 3.3.1.3 og i de følgende afsnit, giver den kinesiske regering mulighed for at gribe ind, for så vidt angår priser og omkostninger.

3.3.1.5.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tredje led: politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

| (65) | Den kinesiske økonomis retning afhænger i høj grad af et omfattende planlægningssystem, der opstiller prioriteter og fastsætter de mål, som de centrale og lokale myndigheder skal fokusere på. Der findes relevante planer på alle forvaltningsniveauer, som dækker stort set alle økonomiske sektorer, og de mål, der er fastsat i planlægningsinstrumenterne, er bindende, og myndighederne på hvert administrativt niveau overvåger gennemførelsen af planerne hos de tilsvarende lavere forvaltningsniveauer. Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcer flyttes til sektorer, som regeringen har udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige, i stedet for at blive allokeret på grundlag af markedskræfterne (29). |
| --- | --- |

(65)

Den kinesiske økonomis retning afhænger i høj grad af et omfattende planlægningssystem, der opstiller prioriteter og fastsætter de mål, som de centrale og lokale myndigheder skal fokusere på. Der findes relevante planer på alle forvaltningsniveauer, som dækker stort set alle økonomiske sektorer, og de mål, der er fastsat i planlægningsinstrumenterne, er bindende, og myndighederne på hvert administrativt niveau overvåger gennemførelsen af planerne hos de tilsvarende lavere forvaltningsniveauer. Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcer flyttes til sektorer, som regeringen har udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige, i stedet for at blive allokeret på grundlag af markedskræfterne (29).

29

| (66) | Den kinesiske regering lægger stor vægt på at kontrollere og regulere wolframindustrien. Dette bekræftes i den 13. femårsplan for industrien for ikke-jernholdige metaller og den 13. femårsplan for mineralressourcer, men også i lovgivningen om regulering af minedrift og forarbejdning, eksport og investeringer i wolframindustrien. |
| --- | --- |

(66)

Den kinesiske regering lægger stor vægt på at kontrollere og regulere wolframindustrien. Dette bekræftes i den 13. femårsplan for industrien for ikke-jernholdige metaller og den 13. femårsplan for mineralressourcer, men også i lovgivningen om regulering af minedrift og forarbejdning, eksport og investeringer i wolframindustrien.

| (67) | I den 13. femårsplan for mineralressourcer nævnes wolfram som et af de 24 strategiske mineraler, som er »centrale elementer i makrokontrol, overvågning og forvaltning af mineralressourcer« (30). Planen begrænser desuden den samlede mængde af wolfram, der kan udvindes, til 120 000 ton pr. år (31) og omfatter planer for stabilisering af omfanget af minedrift og konsolidering af wolframressourceområderne i det sydlige Jiangxi, Hunan (Chenzhou). Desuden fastsættes målet for mellemstore store miner, der tegner sig for over 12 % af alle miner, og det planlægges at sikre virksomhedskoncentration og udvikling af store og mellemstore miner, som er konkurrencedygtige på markedet (32). |
| --- | --- |

(67)

I den 13. femårsplan for mineralressourcer nævnes wolfram som et af de 24 strategiske mineraler, som er »centrale elementer i makrokontrol, overvågning og forvaltning af mineralressourcer« (30). Planen begrænser desuden den samlede mængde af wolfram, der kan udvindes, til 120 000 ton pr. år (31) og omfatter planer for stabilisering af omfanget af minedrift og konsolidering af wolframressourceområderne i det sydlige Jiangxi, Hunan (Chenzhou). Desuden fastsættes målet for mellemstore store miner, der tegner sig for over 12 % af alle miner, og det planlægges at sikre virksomhedskoncentration og udvikling af store og mellemstore miner, som er konkurrencedygtige på markedet (32).

centrale elementer i makrokontrol, overvågning og forvaltning af mineralressourcer

30

31

32

| (68) | Den 13. femårsplan for industrien for ikke-jernholdige metaller fastsætter målet om at »forbedre de produktionsrestriktioner og værdibeskyttelsesmekanismer, der finder anvendelse på wolfram osv. [og] foretage en rimelig tilpasning og kontrol af indikatorerne for kontrol af minedriftens omfang for wolfram« (33). |
| --- | --- |

(68)

Den 13. femårsplan for industrien for ikke-jernholdige metaller fastsætter målet om at »forbedre de produktionsrestriktioner og værdibeskyttelsesmekanismer, der finder anvendelse på wolfram osv. [og] foretage en rimelig tilpasning og kontrol af indikatorerne for kontrol af minedriftens omfang for wolfram« (33).

forbedre de produktionsrestriktioner og værdibeskyttelsesmekanismer, der finder anvendelse på wolfram osv. [og] foretage en rimelig tilpasning og kontrol af indikatorerne for kontrol af minedriftens omfang for wolfram

33

| (69) | Desuden er wolfram opført på listen over varer, der er omfattet af eksportafgifter (34), eksportlicenskrav (35) samt statshandel (36). Sammen med en streng kontrol af produktionskvoterne samt de store reserver, der findes i State Reserve Bureau, (37) giver dette den kinesiske regering mulighed for at få kontrol over wolframforsyningen i Kina. |
| --- | --- |

(69)

Desuden er wolfram opført på listen over varer, der er omfattet af eksportafgifter (34), eksportlicenskrav (35) samt statshandel (36). Sammen med en streng kontrol af produktionskvoterne samt de store reserver, der findes i State Reserve Bureau, (37) giver dette den kinesiske regering mulighed for at få kontrol over wolframforsyningen i Kina.

34

35

36

37

| (70) | Det fastslås derfor, at den kinesiske regering har indført offentlige politikker, der påvirker de frie markedskræfter, for så vidt angår fremstilling af wolfram og wolframsvejseelektroder. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere normalt. |
| --- | --- |

(70)

Det fastslås derfor, at den kinesiske regering har indført offentlige politikker, der påvirker de frie markedskræfter, for så vidt angår fremstilling af wolfram og wolframsvejseelektroder. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere normalt.

| (71) | Kommissionen bemærker endvidere, at selv om det ikke var nødvendigt at foretage en analyse af de råmaterialer, der anvendes i produktionen af den undersøgte vare, for at fastslå, at offentlige politikker påvirker de frie markedskræfter i sektoren for wolframelektroder, fandt den, at det vigtigste råmateriale, ammoniumparawolframat, er omfattet af eksportlicensaftaler i Kina (38). |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen bemærker endvidere, at selv om det ikke var nødvendigt at foretage en analyse af de råmaterialer, der anvendes i produktionen af den undersøgte vare, for at fastslå, at offentlige politikker påvirker de frie markedskræfter i sektoren for wolframelektroder, fandt den, at det vigtigste råmateriale, ammoniumparawolframat, er omfattet af eksportlicensaftaler i Kina (38).

38

| (72) | Eksportlicenserne er blevet anerkendt af OECD Inventory of Export Restriction on Industrial Raw Materials som en form for eksportrestriktioner (39). Eksportlicenser giver regeringen mulighed for at kontrollere eksportørerne og mængden af eksporterede varer (40), hvilket således giver den mulighed for at begrænse eksporten betydeligt, ved at produkterne holdes på hjemmemarkedet. Dette kan til gengæld føre til øget udbud, som ikke nødvendigvis er forbundet med en øget efterspørgsel, som kan føre til faldende priser på hjemmemarkedet. Dette kan tyde på en fordrejning i form af indirekte subsidiering af en indenlandsk erhvervsgren, der anvender den af begrænsninger omfattede råvare som input (41). De eksportlicenser, der indføres på ammoniumparawolframat, giver derfor den kinesiske industri et yderligere incitament til at producere og eksportere til lavere priser, da aftagerindustrien har adgang til billigere råmaterialer til produktionen af den pågældende vare. Dette påvirker det konkurrencemæssige forhold mellem den pågældende vare og den samme vare, da den kinesiske industri er i stand til at producere og eksportere den undersøgte vare og betaler en pris, der ikke er resultatet af markedskræfternes frie spil som følge af eksportlicensordningen. |
| --- | --- |

(72)

Eksportlicenserne er blevet anerkendt af OECD Inventory of Export Restriction on Industrial Raw Materials som en form for eksportrestriktioner (39). Eksportlicenser giver regeringen mulighed for at kontrollere eksportørerne og mængden af eksporterede varer (40), hvilket således giver den mulighed for at begrænse eksporten betydeligt, ved at produkterne holdes på hjemmemarkedet. Dette kan til gengæld føre til øget udbud, som ikke nødvendigvis er forbundet med en øget efterspørgsel, som kan føre til faldende priser på hjemmemarkedet. Dette kan tyde på en fordrejning i form af indirekte subsidiering af en indenlandsk erhvervsgren, der anvender den af begrænsninger omfattede råvare som input (41). De eksportlicenser, der indføres på ammoniumparawolframat, giver derfor den kinesiske industri et yderligere incitament til at producere og eksportere til lavere priser, da aftagerindustrien har adgang til billigere råmaterialer til produktionen af den pågældende vare. Dette påvirker det konkurrencemæssige forhold mellem den pågældende vare og den samme vare, da den kinesiske industri er i stand til at producere og eksportere den undersøgte vare og betaler en pris, der ikke er resultatet af markedskræfternes frie spil som følge af eksportlicensordningen.

39

40

41

| (73) | Sammenfattende fastslog Kommissionen, at den kinesiske regering har indført offentlige politikker, der har indflydelse på de frie markedskræfter, også det vigtigste råmateriale, ammoniumparawolframat, der anvendes til fremstilling af wolframelektroder. |
| --- | --- |

(73)

Sammenfattende fastslog Kommissionen, at den kinesiske regering har indført offentlige politikker, der har indflydelse på de frie markedskræfter, også det vigtigste råmateriale, ammoniumparawolframat, der anvendes til fremstilling af wolframelektroder.

3.3.1.6.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fjerde led: manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

| (74) | I henhold til oplysningerne i sagen synes det kinesiske konkurssystem ikke at være tilstrækkeligt til at opfylde sine egne hovedmål, f.eks. retten til retfærdigt at afvikle fordringer og gæld og at beskytte kreditorernes og debitorernes lovlige rettigheder og interesser. Dette skyldes tilsyneladende, at mens den kinesiske konkurslov formelt er opbygget ud fra de samme principper som tilsvarende lovgivning i andre lande, er det kinesiske system kendetegnet ved en systematisk manglende håndhævelse. Antallet af konkurser er notorisk lavt i forhold til størrelsen af landets økonomi, ikke mindst fordi insolvensbehandlingen lider under en række mangler, der reelt fungerer som en hæmsko for indgivelse af konkursbegæringer. Statens rolle i insolvensbehandlingen forbliver desuden stærk og aktiv og har ofte direkte indflydelse på sagens udfald (42). |
| --- | --- |

(74)

I henhold til oplysningerne i sagen synes det kinesiske konkurssystem ikke at være tilstrækkeligt til at opfylde sine egne hovedmål, f.eks. retten til retfærdigt at afvikle fordringer og gæld og at beskytte kreditorernes og debitorernes lovlige rettigheder og interesser. Dette skyldes tilsyneladende, at mens den kinesiske konkurslov formelt er opbygget ud fra de samme principper som tilsvarende lovgivning i andre lande, er det kinesiske system kendetegnet ved en systematisk manglende håndhævelse. Antallet af konkurser er notorisk lavt i forhold til størrelsen af landets økonomi, ikke mindst fordi insolvensbehandlingen lider under en række mangler, der reelt fungerer som en hæmsko for indgivelse af konkursbegæringer. Statens rolle i insolvensbehandlingen forbliver desuden stærk og aktiv og har ofte direkte indflydelse på sagens udfald (42).

42

| (75) | Desuden er manglerne ved ordningen for ejendomsret særlig opsigtsvækkende i forhold til ejendomsretten til jord og brugsrettighederne til jord i Kina (43). Al jord ejes af den kinesiske stat (fællesejede landdistrikter og statsejede byområder). Tildelingen af jord afhænger udelukkende af staten. Der findes lovbestemmelser, der har til formål at tildele brugsrettigheder til jord på en gennemsigtig måde og til markedspriser, f.eks. ved at indføre udbudsprocedurer. Disse bestemmelser overholdes imidlertid ofte ikke, idet visse købere får deres jord gratis eller til priser under markedsværdien (44). Myndighederne søger desuden ofte at nå specifikke politiske mål, herunder gennemførelsen af de økonomiske planer, i forbindelse med tildeling af jord (45). |
| --- | --- |

(75)

Desuden er manglerne ved ordningen for ejendomsret særlig opsigtsvækkende i forhold til ejendomsretten til jord og brugsrettighederne til jord i Kina (43). Al jord ejes af den kinesiske stat (fællesejede landdistrikter og statsejede byområder). Tildelingen af jord afhænger udelukkende af staten. Der findes lovbestemmelser, der har til formål at tildele brugsrettigheder til jord på en gennemsigtig måde og til markedspriser, f.eks. ved at indføre udbudsprocedurer. Disse bestemmelser overholdes imidlertid ofte ikke, idet visse købere får deres jord gratis eller til priser under markedsværdien (44). Myndighederne søger desuden ofte at nå specifikke politiske mål, herunder gennemførelsen af de økonomiske planer, i forbindelse med tildeling af jord (45).

43

44

45

| (76) | Derfor synes de kinesiske love om konkurs og ejendomsret ikke at fungere ordentligt, hvilket resulterer i fordrejninger, når insolvente virksomheder holdes i live, samt i forbindelse med levering og erhvervelse af jord i Kina. Disse love gælder også for wolframsektoren, herunder de eksporterende producenter af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(76)

Derfor synes de kinesiske love om konkurs og ejendomsret ikke at fungere ordentligt, hvilket resulterer i fordrejninger, når insolvente virksomheder holdes i live, samt i forbindelse med levering og erhvervelse af jord i Kina. Disse love gælder også for wolframsektoren, herunder de eksporterende producenter af den undersøgte vare.

| (77) | I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der var tale om diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs- og ejendomslove inden for wolframsektoren, herunder med hensyn til den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(77)

I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der var tale om diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs- og ejendomslove inden for wolframsektoren, herunder med hensyn til den undersøgte vare.

3.3.1.7.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), femte led: at lønomkostninger skævvrides

| (78) | Et system med markedsbaseret løn kan ikke udvikles fuldt ud i Kina, eftersom arbejdstagere og arbejdsgivere forhindres i at udøve deres ret til kollektiv organisering. Kina har ikke ratificeret en række af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) væsentlige konventioner, navnlig konventionerne om foreningsfrihed og retten til kollektive forhandlinger (46). I henhold til national lovgivning er kun en enkelt fagforening aktiv. Denne organisation er imidlertid ikke uafhængig af de statslige myndigheder, og dens engagement i overenskomstforhandlinger og beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder forbliver fortsat på et rudimentært niveau (47). Desuden er den kinesiske arbejdsstyrkes mobilitet begrænset af husholdningsregistreringssystemet, som begrænser adgangen til hele spektret af social sikring og andre ydelser til lokale beboere i et givet administrativt område. Dette resulterer typisk i, at arbejdstagere, som ikke er i besiddelse af den lokale bopælsregistrering, befinder sig i en sårbar beskæftigelsessituation og har en lavere indkomst end indehavere af bopælsregistreringen (48). Disse forhold fører til en fordrejning af lønomkostningerne i Kina. |
| --- | --- |

(78)

Et system med markedsbaseret løn kan ikke udvikles fuldt ud i Kina, eftersom arbejdstagere og arbejdsgivere forhindres i at udøve deres ret til kollektiv organisering. Kina har ikke ratificeret en række af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) væsentlige konventioner, navnlig konventionerne om foreningsfrihed og retten til kollektive forhandlinger (46). I henhold til national lovgivning er kun en enkelt fagforening aktiv. Denne organisation er imidlertid ikke uafhængig af de statslige myndigheder, og dens engagement i overenskomstforhandlinger og beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder forbliver fortsat på et rudimentært niveau (47). Desuden er den kinesiske arbejdsstyrkes mobilitet begrænset af husholdningsregistreringssystemet, som begrænser adgangen til hele spektret af social sikring og andre ydelser til lokale beboere i et givet administrativt område. Dette resulterer typisk i, at arbejdstagere, som ikke er i besiddelse af den lokale bopælsregistrering, befinder sig i en sårbar beskæftigelsessituation og har en lavere indkomst end indehavere af bopælsregistreringen (48). Disse forhold fører til en fordrejning af lønomkostningerne i Kina.

46

47

48

| (79) | Wolframsektoren, herunder sektoren for wolframelektroder, er også omfattet af det kinesiske arbejdsretlige system, der er beskrevet. Wolframsektoren påvirkes således af fordrejningerne af lønomkostninger både direkte (ved fremstilling af den undersøgte vare) og indirekte (når den har adgang til kapital eller input fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdssystem i Kina). |
| --- | --- |

(79)

Wolframsektoren, herunder sektoren for wolframelektroder, er også omfattet af det kinesiske arbejdsretlige system, der er beskrevet. Wolframsektoren påvirkes således af fordrejningerne af lønomkostninger både direkte (ved fremstilling af den undersøgte vare) og indirekte (når den har adgang til kapital eller input fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdssystem i Kina).

| (80) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at lønomkostningerne var fordrejet inden for wolframsektoren, herunder med hensyn til den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(80)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at lønomkostningerne var fordrejet inden for wolframsektoren, herunder med hensyn til den undersøgte vare.

3.3.1.8.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led: adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten

| (81) | Adgangen til kapital for virksomhedsaktører i Kina er underlagt forskellige fordrejninger. |
| --- | --- |

(81)

Adgangen til kapital for virksomhedsaktører i Kina er underlagt forskellige fordrejninger.

| (82) | For det første er det kinesiske finansielle system kendetegnet ved statsejede bankers stærke position (49), som – ved tildeling af adgang til finansiering – tager hensyn til andre kriterier end et projekts økonomiske levedygtighed. Ligesom de ikkefinansielle statsejede virksomheder er bankerne fortsat forbundet med staten, ikke kun gennem ejerskab, men også via personlige relationer (de øverste ledere i de store statsejede finansielle institutioner udpeges i sidste instans af KKP) (50), og ligesom de ikkefinansielle statsejede virksomheder gennemfører bankerne regelmæssigt offentlige politikker, der er udarbejdet af regeringen. Herved overholder bankerne en udtrykkelig retlig forpligtelse til at drive deres virksomhed i overensstemmelse med den nationale økonomiske og sociale udviklings behov og under vejledning af statens industripolitikker (51). Dette forværres af andre regler, som dirigerer finansiering hen mod de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (52). |
| --- | --- |

(82)

For det første er det kinesiske finansielle system kendetegnet ved statsejede bankers stærke position (49), som – ved tildeling af adgang til finansiering – tager hensyn til andre kriterier end et projekts økonomiske levedygtighed. Ligesom de ikkefinansielle statsejede virksomheder er bankerne fortsat forbundet med staten, ikke kun gennem ejerskab, men også via personlige relationer (de øverste ledere i de store statsejede finansielle institutioner udpeges i sidste instans af KKP) (50), og ligesom de ikkefinansielle statsejede virksomheder gennemfører bankerne regelmæssigt offentlige politikker, der er udarbejdet af regeringen. Herved overholder bankerne en udtrykkelig retlig forpligtelse til at drive deres virksomhed i overensstemmelse med den nationale økonomiske og sociale udviklings behov og under vejledning af statens industripolitikker (51). Dette forværres af andre regler, som dirigerer finansiering hen mod de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (52).

49

50

51

52

| (83) | Selv om det anerkendes, at der kan være forskellige retlige bestemmelser, der henviser til behovet for at overholde almindelige regler for bankvirksomhed og forsigtighedsregler, såsom behovet for at undersøge låntagerens kreditværdighed, tyder den relevante dokumentation på, at disse bestemmelser kun spiller en sekundær rolle i anvendelsen af de forskellige retlige instrumenter (53). Resultaterne af tidligere undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter førte også frem til samme konklusion (54). |
| --- | --- |

(83)

Selv om det anerkendes, at der kan være forskellige retlige bestemmelser, der henviser til behovet for at overholde almindelige regler for bankvirksomhed og forsigtighedsregler, såsom behovet for at undersøge låntagerens kreditværdighed, tyder den relevante dokumentation på, at disse bestemmelser kun spiller en sekundær rolle i anvendelsen af de forskellige retlige instrumenter (53). Resultaterne af tidligere undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter førte også frem til samme konklusion (54).

53

54

| (84) | Desuden er vurderinger af obligationer og kreditvurderinger ofte fordrejet af en række forskellige årsager, herunder det forhold, at risikovurderingen er påvirket af virksomhedens strategiske betydning for den kinesiske regering, og af styrken af enhver implicit garanti stillet af regeringen. Overslag tyder kraftigt på, at de kinesiske kreditvurderinger systematisk svarer til lavere internationale kreditvurderinger (55). |
| --- | --- |

(84)

Desuden er vurderinger af obligationer og kreditvurderinger ofte fordrejet af en række forskellige årsager, herunder det forhold, at risikovurderingen er påvirket af virksomhedens strategiske betydning for den kinesiske regering, og af styrken af enhver implicit garanti stillet af regeringen. Overslag tyder kraftigt på, at de kinesiske kreditvurderinger systematisk svarer til lavere internationale kreditvurderinger (55).

55

| (85) | Dette resulterer i en forudindtagethed i forbindelse med udlån til statsejede virksomheder, store virksomheder med gode forbindelser og virksomheder i nøgleindustrisektorer, hvilket indebærer, at tilgængeligheden af og omkostningerne til kapital ikke er ens for alle aktører på markedet. |
| --- | --- |

(85)

Dette resulterer i en forudindtagethed i forbindelse med udlån til statsejede virksomheder, store virksomheder med gode forbindelser og virksomheder i nøgleindustrisektorer, hvilket indebærer, at tilgængeligheden af og omkostningerne til kapital ikke er ens for alle aktører på markedet.

| (86) | For det andet er låneomkostninger blevet holdt kunstigt lave for at stimulere væksten i investeringerne. Dette har ført til overdreven brug af kapitalinvesteringer med stadig lavere investeringsafkast. Dette illustreres gennem den seneste vækst i virksomhedernes gearing inden for den statslige sektor på trods af et kraftigt fald i rentabiliteten, hvilket tyder på, at de mekanismer, der styrer banksystemet, ikke følger normale forretningsmæssige indstillinger. |
| --- | --- |

(86)

For det andet er låneomkostninger blevet holdt kunstigt lave for at stimulere væksten i investeringerne. Dette har ført til overdreven brug af kapitalinvesteringer med stadig lavere investeringsafkast. Dette illustreres gennem den seneste vækst i virksomhedernes gearing inden for den statslige sektor på trods af et kraftigt fald i rentabiliteten, hvilket tyder på, at de mekanismer, der styrer banksystemet, ikke følger normale forretningsmæssige indstillinger.

| (87) | Selv om der blev opnået en nominel renteliberalisering i oktober 2015, er prissignaler for det tredje stadig ikke drevet af de frie markedskræfter, men påvirkes af statsligt indførte fordrejninger. Andelen af udlån til eller under referenceværdien udgør stadig 45 % af alle udlån, og anvendelsen af målrettede kreditter synes at være blevet øget, eftersom denne andel er steget markant siden 2015 på trods af en forværring af de økonomiske vilkår. De kunstigt lave rentesatser resulterer i for lave priser og dermed en overdreven anvendelse af kapital. |
| --- | --- |

(87)

Selv om der blev opnået en nominel renteliberalisering i oktober 2015, er prissignaler for det tredje stadig ikke drevet af de frie markedskræfter, men påvirkes af statsligt indførte fordrejninger. Andelen af udlån til eller under referenceværdien udgør stadig 45 % af alle udlån, og anvendelsen af målrettede kreditter synes at være blevet øget, eftersom denne andel er steget markant siden 2015 på trods af en forværring af de økonomiske vilkår. De kunstigt lave rentesatser resulterer i for lave priser og dermed en overdreven anvendelse af kapital.

| (88) | Samlet set tyder væksten i kreditter i Kina på en forværret effektivitet i kapitaltildelingen, uden at der er tegn på den kreditstramning, der kunne forventes på et marked uden fordrejninger. Som følge heraf er misligholdte lån steget kraftigt i de seneste år. I en situation med stigende gældsrisiko har den kinesiske regering valgt at hindre misligholdelse. Gældsproblemer håndteres derfor ved enten at optage nye lån, hvorved der oprettes såkaldte »zombie-virksomheder«, eller ved at overdrage ejerskabet til gælden (f.eks. via fusioner eller konvertering af gæld til egenkapital), uden nødvendigvis at fjerne det samlede gældsproblem eller tage fat på de grundlæggende årsager hertil. |
| --- | --- |

(88)

Samlet set tyder væksten i kreditter i Kina på en forværret effektivitet i kapitaltildelingen, uden at der er tegn på den kreditstramning, der kunne forventes på et marked uden fordrejninger. Som følge heraf er misligholdte lån steget kraftigt i de seneste år. I en situation med stigende gældsrisiko har den kinesiske regering valgt at hindre misligholdelse. Gældsproblemer håndteres derfor ved enten at optage nye lån, hvorved der oprettes såkaldte »zombie-virksomheder«, eller ved at overdrage ejerskabet til gælden (f.eks. via fusioner eller konvertering af gæld til egenkapital), uden nødvendigvis at fjerne det samlede gældsproblem eller tage fat på de grundlæggende årsager hertil.

| (89) | På trods af de seneste skridt, der er taget for at liberalisere markedet, er erhvervskreditsystemet i Kina i bund og grund påvirket af betydelige systemiske problemer og fordrejninger som følge af statens fortsat omfattende rolle på kapitalmarkederne. |
| --- | --- |

(89)

På trods af de seneste skridt, der er taget for at liberalisere markedet, er erhvervskreditsystemet i Kina i bund og grund påvirket af betydelige systemiske problemer og fordrejninger som følge af statens fortsat omfattende rolle på kapitalmarkederne.

| (90) | Specifikt inden for wolframsektoren indeholder både den 13. femårsplan for industrien for ikke-jernholdige metaller og den 13. femårsplan for mineralressourcer en række støtteforanstaltninger og subsidier til støtte for de relevante industrier, herunder wolframindustrien (56). Da wolframindustien er opført på den liste over erhvervsgrene, der bliver støttet af staten i den 13. femårsplan for industrien for ikke-jernholdige metaller og den 13. femårsplan for mineralressourcer, og fordi bankerne strukturerer deres lånepolitikker i overensstemmelse med disse planer (jf. betragtning 53), har de eksporterende producenter og deres leverandører adgang til præferentiel finansiering som beskrevet i dette afsnit (57). |
| --- | --- |

(90)

Specifikt inden for wolframsektoren indeholder både den 13. femårsplan for industrien for ikke-jernholdige metaller og den 13. femårsplan for mineralressourcer en række støtteforanstaltninger og subsidier til støtte for de relevante industrier, herunder wolframindustrien (56). Da wolframindustien er opført på den liste over erhvervsgrene, der bliver støttet af staten i den 13. femårsplan for industrien for ikke-jernholdige metaller og den 13. femårsplan for mineralressourcer, og fordi bankerne strukturerer deres lånepolitikker i overensstemmelse med disse planer (jf. betragtning 53), har de eksporterende producenter og deres leverandører adgang til præferentiel finansiering som beskrevet i dette afsnit (57).

56

57

| (91) | I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at producenterne af wolframelektroder havde adgang til finansiering fra institutioner, der opfylder politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten. |
| --- | --- |

(91)

I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at producenterne af wolframelektroder havde adgang til finansiering fra institutioner, der opfylder politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten.

3.3.1.9.   De beskrevne fordrejningers systemiske karakter

| (92) | Kommissionen bemærkede, at de i rapporten beskrevne fordrejninger ikke er begrænset til wolframsektoren i almindelighed eller sektoren for wolframsvejseelektroder. Tværtimod viser de foreliggende oplysninger, at de kendsgerninger og karakteristika ved det kinesiske system, som er beskrevet i afsnit 3.3.1.1-3.3.1.5 samt i del I i rapporten, finder anvendelse i hele landet og på tværs af økonomiens sektorer. Det samme gælder for beskrivelsen af de produktionsfaktorer, der er anført i afsnit 3.3.1.6-3.3.1.8 og i del II i rapporten. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen bemærkede, at de i rapporten beskrevne fordrejninger ikke er begrænset til wolframsektoren i almindelighed eller sektoren for wolframsvejseelektroder. Tværtimod viser de foreliggende oplysninger, at de kendsgerninger og karakteristika ved det kinesiske system, som er beskrevet i afsnit 3.3.1.1-3.3.1.5 samt i del I i rapporten, finder anvendelse i hele landet og på tværs af økonomiens sektorer. Det samme gælder for beskrivelsen af de produktionsfaktorer, der er anført i afsnit 3.3.1.6-3.3.1.8 og i del II i rapporten.

| (93) | Ved fremstillingen af wolframsvejseelektroder er det vigtigste input ammoniumparawolframat. Når producenterne af wolframsvejseelektroder køber/indgår aftale om disse input, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt tidligere. Inputleverandører anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejninger. De kan låne penge, der er genstand for fordrejninger, hvad angår den finansielle sektor/kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer. |
| --- | --- |

(93)

Ved fremstillingen af wolframsvejseelektroder er det vigtigste input ammoniumparawolframat. Når producenterne af wolframsvejseelektroder køber/indgår aftale om disse input, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt tidligere. Inputleverandører anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejninger. De kan låne penge, der er genstand for fordrejninger, hvad angår den finansielle sektor/kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer.

| (94) | Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet for wolframsvejseelektroder, der ikke kan anvendes, men også omkostningerne til input (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet i del I og II i rapporten. De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med allokering af kapital, land, arbejdskraft, energi og råmaterialer, er at finde over hele Kina. Det betyder f.eks., at et input, der i sig selv er produceret i Kina, gennem en kombination af produktionsfaktorer er udsat for betydelige fordrejninger. Det samme gælder for inputtene til input osv. |
| --- | --- |

(94)

Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet for wolframsvejseelektroder, der ikke kan anvendes, men også omkostningerne til input (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet i del I og II i rapporten. De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med allokering af kapital, land, arbejdskraft, energi og råmaterialer, er at finde over hele Kina. Det betyder f.eks., at et input, der i sig selv er produceret i Kina, gennem en kombination af produktionsfaktorer er udsat for betydelige fordrejninger. Det samme gælder for inputtene til input osv.

3.3.1.10.   Konklusion

| (95) | Analysen i afsnit 3.3.1.2-3.3.1.9, som omfatter en undersøgelse af al tilgængelig dokumentation vedrørende Kinas indgriben i landets økonomi i almindelighed såvel som inden for wolframsektoren (herunder den undersøgte vare), viste, at priser eller omkostninger, herunder omkostninger til råmaterialer, energi og arbejdskraft, ikke er et resultat af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af betydelig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). På dette grundlag og i mangel af samarbejde fra den kinesiske regering og de kinesiske producenter konkluderede Kommissionen, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger til at fastsætte den normale værdi i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(95)

Analysen i afsnit 3.3.1.2-3.3.1.9, som omfatter en undersøgelse af al tilgængelig dokumentation vedrørende Kinas indgriben i landets økonomi i almindelighed såvel som inden for wolframsektoren (herunder den undersøgte vare), viste, at priser eller omkostninger, herunder omkostninger til råmaterialer, energi og arbejdskraft, ikke er et resultat af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af betydelig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). På dette grundlag og i mangel af samarbejde fra den kinesiske regering og de kinesiske producenter konkluderede Kommissionen, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger til at fastsætte den normale værdi i dette tilfælde.

| (96) | Kommissionen beregnede derfor udelukkende den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der var et resultat af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier, dvs. som (i dette tilfælde) var baseret på de tilsvarende produktions- og salgsomkostninger i et passende repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), som drøftet i det følgende afsnit. Kommissionen mindede om, at ingen kinesiske producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og at der ikke blev fremført nogen påstande om, at visse hjemmemarkedsomkostninger ikke var fordrejede, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), tredje led. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen beregnede derfor udelukkende den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der var et resultat af ikke-fordrejede priser eller referenceværdier, dvs. som (i dette tilfælde) var baseret på de tilsvarende produktions- og salgsomkostninger i et passende repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), som drøftet i det følgende afsnit. Kommissionen mindede om, at ingen kinesiske producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og at der ikke blev fremført nogen påstande om, at visse hjemmemarkedsomkostninger ikke var fordrejede, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), tredje led.

3.3.2.   Repræsentativt land

Repræsentativt land

3.3.2.1.   Generelle bemærkninger

| (97) | Valget af det repræsentative land var baseret på følgende kriterier:






  — | Et økonomisk udviklingsniveau, der svarede til Kinas. Til dette formål anvendte Kommissionen lande med en bruttonationalindkomst svarende til Kinas på grundlag af oplysninger fra Verdensbankens database (58). |
| --- | --- | --- |

(97)

Valget af det repræsentative land var baseret på følgende kriterier:

—

Et økonomisk udviklingsniveau, der svarede til Kinas. Til dette formål anvendte Kommissionen lande med en bruttonationalindkomst svarende til Kinas på grundlag af oplysninger fra Verdensbankens database (58).

58

| — | Produktion af den undersøgte vare i det pågældende land (59). |
| --- | --- |

—

Produktion af den undersøgte vare i det pågældende land (59).

59

| — | Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det pågældende land. |
| --- | --- |

—

Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det pågældende land.

| — | Hvis der er mere end et muligt repræsentativt land, gives der, når det er relevant, fortrinsret til lande, der har et passende niveau af social og miljømæssig beskyttelse. |
| --- | --- |

—

Hvis der er mere end et muligt repræsentativt land, gives der, når det er relevant, fortrinsret til lande, der har et passende niveau af social og miljømæssig beskyttelse.

| (98) | Som nævnt i betragtning 26 oplyste Kommissionen i notatet af 8. november 2018 de interesserede parter om, at den havde udpeget fire mulige repræsentative lande: Brasilien, Mexico, Rusland og Tyrkiet, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger og foreslå andre lande. |
| --- | --- |

(98)

Som nævnt i betragtning 26 oplyste Kommissionen i notatet af 8. november 2018 de interesserede parter om, at den havde udpeget fire mulige repræsentative lande: Brasilien, Mexico, Rusland og Tyrkiet, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger og foreslå andre lande.

| (99) | For så vidt angår det repræsentative land, modtog Kommissionen efter notatet af 8. november 2018 et indlæg fra EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(99)

For så vidt angår det repræsentative land, modtog Kommissionen efter notatet af 8. november 2018 et indlæg fra EU-erhvervsgrenen.

| (100) | EU-erhvervsgrenen fremførte, at omkostningerne i Tyrkiet giver et bedre grundlag end omkostningerne i Mexico, Brasilien eller Rusland. Dette skyldes, at omkostningerne i disse tre lande fordrejes af en række årsager, herunder høj inflation og statslig beskyttelse. |
| --- | --- |

(100)

EU-erhvervsgrenen fremførte, at omkostningerne i Tyrkiet giver et bedre grundlag end omkostningerne i Mexico, Brasilien eller Rusland. Dette skyldes, at omkostningerne i disse tre lande fordrejes af en række årsager, herunder høj inflation og statslig beskyttelse.

| (101) | EU-erhvervsgrenen anfægtede navnlig hensigtsmæssigheden af Rusland, idet den hævdede, at energipriserne er stærkt fordrejede. De underbyggede det ved at henvise til Kommissionens seneste konklusioner vedrørende ammoniumnitrat (Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1703). Da Kommissionen som forklaret i betragtning 108 valgte Tyrkiet som et egnet repræsentativt land for denne undersøgelse, fordi den konstaterede, at Tyrkiet har de mest detaljerede statistiske oplysninger om arbejdskraftomkostninger blandt de potentielle repræsentative lande, der blev taget i betragtning, var det ikke nødvendigt at behandle denne påstand og undersøge forekomsten af energifordrejninger i Rusland i forbindelse med denne procedure. |
| --- | --- |

(101)

EU-erhvervsgrenen anfægtede navnlig hensigtsmæssigheden af Rusland, idet den hævdede, at energipriserne er stærkt fordrejede. De underbyggede det ved at henvise til Kommissionens seneste konklusioner vedrørende ammoniumnitrat (Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1703). Da Kommissionen som forklaret i betragtning 108 valgte Tyrkiet som et egnet repræsentativt land for denne undersøgelse, fordi den konstaterede, at Tyrkiet har de mest detaljerede statistiske oplysninger om arbejdskraftomkostninger blandt de potentielle repræsentative lande, der blev taget i betragtning, var det ikke nødvendigt at behandle denne påstand og undersøge forekomsten af energifordrejninger i Rusland i forbindelse med denne procedure.

3.3.2.2.   Et økonomisk udviklingsniveau, der svarede til Kinas

| (102) | Med hensyn til det økonomiske udviklingsniveau bemærker Kommissionen, at alle de lande, der er anført i betragtning 98, befinder sig på samme indkomstniveau, »Upper Middle Income«, ifølge Verdensbanken (60) og derfor er lige egnede som repræsentative lande i denne henseende. |
| --- | --- |

(102)

Med hensyn til det økonomiske udviklingsniveau bemærker Kommissionen, at alle de lande, der er anført i betragtning 98, befinder sig på samme indkomstniveau, »Upper Middle Income«, ifølge Verdensbanken (60) og derfor er lige egnede som repræsentative lande i denne henseende.

60

3.3.2.3.   Produktion af den undersøgte vare i det repræsentative land og tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land

| (103) | I notatet af 6. marts 2019 informerede Kommissionen de interesserede parter om, at den undersøgte vare på grundlag af de foreliggende oplysninger kun blev fremstillet i Kina og i Unionen. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger herom. |
| --- | --- |

(103)

I notatet af 6. marts 2019 informerede Kommissionen de interesserede parter om, at den undersøgte vare på grundlag af de foreliggende oplysninger kun blev fremstillet i Kina og i Unionen. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger herom.

| (104) | Da der er mere end ét muligt repræsentativt land til rådighed, tog Kommissionen i forbindelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, hensyn til tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land. |
| --- | --- |

(104)

Da der er mere end ét muligt repræsentativt land til rådighed, tog Kommissionen i forbindelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, hensyn til tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land.

| (105) | Kommissionen tog hensyn til betydningen af produktionsfaktorerne for wolframelektroder. Bortset fra det vigtigste råmateriale, ammoniumparawolframat, som tegner sig for størstedelen af de endelige produktomkostninger, var den anden og tredje vigtigste faktor arbejdskraft og elektricitet. Kommissionen sammenlignede derfor de fire potentielle repræsentative lande med hensyn til oplysningerne om kvaliteten af arbejdskraften og elektricitetsomkostningerne. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen tog hensyn til betydningen af produktionsfaktorerne for wolframelektroder. Bortset fra det vigtigste råmateriale, ammoniumparawolframat, som tegner sig for størstedelen af de endelige produktomkostninger, var den anden og tredje vigtigste faktor arbejdskraft og elektricitet. Kommissionen sammenlignede derfor de fire potentielle repræsentative lande med hensyn til oplysningerne om kvaliteten af arbejdskraften og elektricitetsomkostningerne.

| (106) | På grundlag af de foreliggende oplysninger konstaterede Kommissionen, at Tyrkiet har de mest detaljerede statistiske oplysninger om arbejdskraftomkostninger blandt de potentielle repræsentative lande, der blev taget i betragtning. Det tyrkiske statistiske institut offentliggør detaljerede arbejdskraftomkostninger for hver økonomisk aktivitet. Følgelig er de specifikke arbejdskraftomkostninger for sektoren for basismetaller offentligt tilgængelige. Der forelå ligeledes detaljerede elprisdata for industrielle brugere. |
| --- | --- |

(106)

På grundlag af de foreliggende oplysninger konstaterede Kommissionen, at Tyrkiet har de mest detaljerede statistiske oplysninger om arbejdskraftomkostninger blandt de potentielle repræsentative lande, der blev taget i betragtning. Det tyrkiske statistiske institut offentliggør detaljerede arbejdskraftomkostninger for hver økonomisk aktivitet. Følgelig er de specifikke arbejdskraftomkostninger for sektoren for basismetaller offentligt tilgængelige. Der forelå ligeledes detaljerede elprisdata for industrielle brugere.

| (107) | Under hensyntagen til oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen og tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land foreslog Kommissionen at anvende Tyrkiet som et repræsentativt land i sit notat af 6. marts 2019 og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(107)

Under hensyntagen til oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen og tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land foreslog Kommissionen at anvende Tyrkiet som et repræsentativt land i sit notat af 6. marts 2019 og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger hertil.

3.3.2.4.   Konklusion om repræsentativt land

| (108) | På baggrund af ovenstående analyse og de foreliggende oplysninger anvendte Kommissionen Tyrkiets data til fastsættelse af de tilsvarende omkostninger til arbejdskraft og elektricitet i et passende repræsentativt land i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). |
| --- | --- |

(108)

På baggrund af ovenstående analyse og de foreliggende oplysninger anvendte Kommissionen Tyrkiets data til fastsættelse af de tilsvarende omkostninger til arbejdskraft og elektricitet i et passende repræsentativt land i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a).

3.3.3.   Data anvendt ved beregningen af den normale værdi

Data anvendt ved beregningen af den normale værdi

| (109) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), »beregnes den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier« og »skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste«. |
| --- | --- |

(109)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), »beregnes den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier« og »skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste«.

| (110) | I sit notat af 8. november 2018 anførte Kommissionen, at den med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), ikke kunne anvende importdata fra passende repræsentative lande til at værdiansætte den vigtigste produktionsfaktor. Dette skyldes den ekstreme uoverensstemmelse mellem importpriserne for den HS-kode, der dækker den vigtigste råvare (ammoniumparawolframat), men også andre varer i de fire mulige repræsentative lande. Det internationale benchmark, der er offentliggjort af National Minerals Information Centre of the U.S. Geological Survey, blev i stedet anvendt til at fastsætte de ikke-fordrejede omkostninger til det vigtigste råmateriale. |
| --- | --- |

(110)

I sit notat af 8. november 2018 anførte Kommissionen, at den med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), ikke kunne anvende importdata fra passende repræsentative lande til at værdiansætte den vigtigste produktionsfaktor. Dette skyldes den ekstreme uoverensstemmelse mellem importpriserne for den HS-kode, der dækker den vigtigste råvare (ammoniumparawolframat), men også andre varer i de fire mulige repræsentative lande. Det internationale benchmark, der er offentliggjort af National Minerals Information Centre of the U.S. Geological Survey, blev i stedet anvendt til at fastsætte de ikke-fordrejede omkostninger til det vigtigste råmateriale.

| (111) | Kommissionen anvendte oplysningerne fra det tyrkiske statistiske institut som kilde til arbejdskraftomkostninger og elektricitetsomkostninger. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen anvendte oplysningerne fra det tyrkiske statistiske institut som kilde til arbejdskraftomkostninger og elektricitetsomkostninger.

3.3.4.   Produktionsfaktorer

Produktionsfaktorer

| (112) | Kommissionen forsøgte i notatet af 8. november 2018 at opstille en foreløbig liste over de produktionsfaktorer og kilder, der skulle anvendes til alle de produktionsfaktorer, som f.eks. materialer, energi og arbejdskraft, som en hvilken som helst samarbejdsvillig producent anvendte ved fremstillingen af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen forsøgte i notatet af 8. november 2018 at opstille en foreløbig liste over de produktionsfaktorer og kilder, der skulle anvendes til alle de produktionsfaktorer, som f.eks. materialer, energi og arbejdskraft, som en hvilken som helst samarbejdsvillig producent anvendte ved fremstillingen af den undersøgte vare.

| (113) | Da de kinesiske producenter ikke udviste samarbejdsvilje, anvendte Kommissionen ansøgerne og de to respondenter til bilag III til indledningsmeddelelsen med henblik på at præcisere de produktionsfaktorer, der blev anvendt i produktionen. |
| --- | --- |

(113)

Da de kinesiske producenter ikke udviste samarbejdsvilje, anvendte Kommissionen ansøgerne og de to respondenter til bilag III til indledningsmeddelelsen med henblik på at præcisere de produktionsfaktorer, der blev anvendt i produktionen.

| (114) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger vedrørende specifikke produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger vedrørende specifikke produktionsfaktorer.

| (115) | I betragtning af alle de oplysninger, som ansøgeren har fremlagt, er følgende produktionsfaktorer og dermed forbundne toldpositioner, hvor det er relevant, blevet udpeget:

  Tabel 1


  Produktionsfaktorer









  Produktionsfaktor | HS-kode | Kilde | Værdi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Råmaterialer |
| Ammoniumparawolframat | ex 2841 80 | Nettoprisen på wolframoxid, der indgår i ammoniumparawolframat, jf. det internationale benchmark, Platts Metals Week, som offentliggøres af National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey | 34,81 EUR/kg |
| Arbejdskraft |
| Direkte arbejdskraft,
  lønninger i fremstillingssektoren | [Ikke relevant] | Det tyrkiske statistiske institut | 8,15 EUR/arbejdstime |
| Energi |
| Elektricitet | [Ikke relevant] | Det tyrkiske statistiske institut | 0,06 EUR/kWh |

(115)

I betragtning af alle de oplysninger, som ansøgeren har fremlagt, er følgende produktionsfaktorer og dermed forbundne toldpositioner, hvor det er relevant, blevet udpeget:

Tabel 1

Tabel 1

Produktionsfaktorer

Produktionsfaktorer

Produktionsfaktor

HS-kode

Kilde

Værdi

Råmaterialer

Råmaterialer

Ammoniumparawolframat

ex 2841 80

Nettoprisen på wolframoxid, der indgår i ammoniumparawolframat, jf. det internationale benchmark, Platts Metals Week, som offentliggøres af National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey

34,81 EUR/kg

Arbejdskraft

Arbejdskraft

Direkte arbejdskraft,

lønninger i fremstillingssektoren

[Ikke relevant]

Det tyrkiske statistiske institut

8,15 EUR/arbejdstime

Energi

Energi

Elektricitet

[Ikke relevant]

Det tyrkiske statistiske institut

0,06 EUR/kWh

3.3.4.1.   Råmaterialer

| (116) | Det vigtigste råmateriale til fremstillingen af den undersøgte vare er ammoniumparawolframat. I sit notat af 6. marts 2019 anførte Kommissionen, at den havde til hensigt at anvende det internationale benchmark, Platts Metals Week, som offentliggøres af National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey (61) i de månedlige analyser af mineralmarkedet. |
| --- | --- |

(116)

Det vigtigste råmateriale til fremstillingen af den undersøgte vare er ammoniumparawolframat. I sit notat af 6. marts 2019 anførte Kommissionen, at den havde til hensigt at anvende det internationale benchmark, Platts Metals Week, som offentliggøres af National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey (61) i de månedlige analyser af mineralmarkedet.

61

| (117) | Det er nødvendigt at foretage en konvertering til wolframmetalpulver, inden det anvendes som råmateriale til fremstilling af wolframelektroder. |
| --- | --- |

(117)

Det er nødvendigt at foretage en konvertering til wolframmetalpulver, inden det anvendes som råmateriale til fremstilling af wolframelektroder.

| (118) | Da det internationale benchmark angiver prisen for ammoniumparawolframat på grundlag af indholdet af wolframoxid, og også omkostningerne til konvertering skal lægges til, blev benchmarkdataene justeret ved hjælp af kvotienten på 1,26 og et beløb på 0,767 EUR pr. kg forarbejdet materiale. De interesserede parter blev oplyst om disse konverteringsomkostninger, som EU-erhvervsgrenen nævner, og Kommissionen modtog ingen bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(118)

Da det internationale benchmark angiver prisen for ammoniumparawolframat på grundlag af indholdet af wolframoxid, og også omkostningerne til konvertering skal lægges til, blev benchmarkdataene justeret ved hjælp af kvotienten på 1,26 og et beløb på 0,767 EUR pr. kg forarbejdet materiale. De interesserede parter blev oplyst om disse konverteringsomkostninger, som EU-erhvervsgrenen nævner, og Kommissionen modtog ingen bemærkninger hertil.

3.3.4.2.   Arbejdskraft

| (119) | Hvad angår arbejdskraftomkostningerne, anførte Kommissionen i sit notat af 6. marts 2019, at den havde til hensigt at anvende de data, der blev offentliggjort af det tyrkiske statistiske institut. Kommissionen anførte navnlig, at den havde til hensigt at anvende arbejdskraftomkostningerne pr. time i fremstillingssektoren for 2016 på den økonomiske aktivitet C.24 (basismetalfremstilling) i henhold til NACE rev. 2 (62), som er de seneste tilgængelige statistikker (63). Den anførte endvidere, at værdierne ville blive justeret korrekt for inflation ved hjælp af det indenlandske producentprisindeks (64), som offentliggøres af det tyrkiske statistiske institut. Da der ikke blev fremsat bemærkninger, vedtog Kommissionen denne fremgangsmåde. |
| --- | --- |

(119)

Hvad angår arbejdskraftomkostningerne, anførte Kommissionen i sit notat af 6. marts 2019, at den havde til hensigt at anvende de data, der blev offentliggjort af det tyrkiske statistiske institut. Kommissionen anførte navnlig, at den havde til hensigt at anvende arbejdskraftomkostningerne pr. time i fremstillingssektoren for 2016 på den økonomiske aktivitet C.24 (basismetalfremstilling) i henhold til NACE rev. 2 (62), som er de seneste tilgængelige statistikker (63). Den anførte endvidere, at værdierne ville blive justeret korrekt for inflation ved hjælp af det indenlandske producentprisindeks (64), som offentliggøres af det tyrkiske statistiske institut. Da der ikke blev fremsat bemærkninger, vedtog Kommissionen denne fremgangsmåde.

62

63

64

3.3.4.3.   Elektricitet

| (120) | Med hensyn til elektricitetsomkostningerne anførte Kommissionen i sit notat af 6. marts 2019, at den havde til hensigt at anvende den gennemsnitlige elenhedspris for industrielle brugere, som fremgår en pressemeddelelse fra det tyrkiske statistiske institut. Da der ikke blev fremsat bemærkninger, vedtog Kommissionen denne fremgangsmåde. |
| --- | --- |

(120)

Med hensyn til elektricitetsomkostningerne anførte Kommissionen i sit notat af 6. marts 2019, at den havde til hensigt at anvende den gennemsnitlige elenhedspris for industrielle brugere, som fremgår en pressemeddelelse fra det tyrkiske statistiske institut. Da der ikke blev fremsat bemærkninger, vedtog Kommissionen denne fremgangsmåde.

3.3.4.4.   Produktionsomkostninger, SA&G-omkostninger samt fortjeneste

| (121) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), skal den beregnede normale værdi omfatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og til fortjeneste. Desuden skal der fastsættes en værdi for produktionsomkostninger til dækning af de omkostninger, som ikke indgår i produktionsfaktorerne. |
| --- | --- |

(121)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), skal den beregnede normale værdi omfatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og til fortjeneste. Desuden skal der fastsættes en værdi for produktionsomkostninger til dækning af de omkostninger, som ikke indgår i produktionsfaktorerne.

| (122) | I notatet af 8. november 2018 havde Kommissionen kun udpeget to producenter af wolframelektroder uden for Kina, som var de samarbejdsvillige EU-producenter. Da der ikke blev fremsat bemærkninger til dette spørgsmål, anvendte Kommissionen oplysningerne om produktionsomkostninger, SA&G og fortjeneste fra disse to producenter. Da kun en af de to EU-producenter offentliggjorde deres regnskaber, som var let tilgængelige i Orbis-databasen (65), vedrørte de anvendte data kun en af producenterne. |
| --- | --- |

(122)

I notatet af 8. november 2018 havde Kommissionen kun udpeget to producenter af wolframelektroder uden for Kina, som var de samarbejdsvillige EU-producenter. Da der ikke blev fremsat bemærkninger til dette spørgsmål, anvendte Kommissionen oplysningerne om produktionsomkostninger, SA&G og fortjeneste fra disse to producenter. Da kun en af de to EU-producenter offentliggjorde deres regnskaber, som var let tilgængelige i Orbis-databasen (65), vedrørte de anvendte data kun en af producenterne.

65

| (123) | Med henblik på at fastsætte en ikke-fordrejet værdi for indirekte produktionsomkostninger og SA&G anvendte Kommissionen den del af produktionsomkostningerne, som indirekte produktionsomkostninger og SA&G tegnede sig for i den samarbejdsvillige EU-producents omkostningsstruktur. |
| --- | --- |

(123)

Med henblik på at fastsætte en ikke-fordrejet værdi for indirekte produktionsomkostninger og SA&G anvendte Kommissionen den del af produktionsomkostningerne, som indirekte produktionsomkostninger og SA&G tegnede sig for i den samarbejdsvillige EU-producents omkostningsstruktur.

| (124) | Mere præcist udtrykte Kommissionen først den samarbejdsvillige EU-producents faktiske indirekte produktionsomkostninger og SA&G som en procentdel af de samlede faktiske produktionsomkostninger. Kommissionen anvendte den samme procentsats på den ikke-fordrejede værdi af produktionsomkostningerne med henblik på at opnå en ikke-fordrejet værdi af de indirekte produktionsomkostninger og SA&G. |
| --- | --- |

(124)

Mere præcist udtrykte Kommissionen først den samarbejdsvillige EU-producents faktiske indirekte produktionsomkostninger og SA&G som en procentdel af de samlede faktiske produktionsomkostninger. Kommissionen anvendte den samme procentsats på den ikke-fordrejede værdi af produktionsomkostningerne med henblik på at opnå en ikke-fordrejet værdi af de indirekte produktionsomkostninger og SA&G.

| (125) | Til fortjenesten anvendte Kommissionen de finansielle oplysninger fra den samme EU-producent. Nærmere bestemt anvendte Kommissionen de oplysninger om fortjeneste, der fremgik af virksomhedens reviderede regnskaber for perioden 1. marts 2017 til 28. februar 2018. |
| --- | --- |

(125)

Til fortjenesten anvendte Kommissionen de finansielle oplysninger fra den samme EU-producent. Nærmere bestemt anvendte Kommissionen de oplysninger om fortjeneste, der fremgik af virksomhedens reviderede regnskaber for perioden 1. marts 2017 til 28. februar 2018.

| (126) | Som følge heraf blev følgende elementer lagt til de ikke-fordrejede produktionsomkostninger:






  — | Indirekte produktionsomkostninger og SA&G (66) på 32,06 % lagt til produktionsomkostningerne (som dækker forbrug af materialer, arbejdskraft, energi og vand) |
| --- | --- | --- |

(126)

Som følge heraf blev følgende elementer lagt til de ikke-fordrejede produktionsomkostninger:

—

Indirekte produktionsomkostninger og SA&G (66) på 32,06 % lagt til produktionsomkostningerne (som dækker forbrug af materialer, arbejdskraft, energi og vand)

66

| — | En fortjeneste (67) på 5,58 % lagt til summen af produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

—

En fortjeneste (67) på 5,58 % lagt til summen af produktionsomkostningerne.

67

3.3.4.5.   Beregning af den normale værdi

| (127) | Kommissionens fastsættelse af den beregnede normale værdi omfattede følgende to skridt. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionens fastsættelse af den beregnede normale værdi omfattede følgende to skridt.

| (128) | Først fastsatte Kommissionen de ikkefordrejede produktionsomkostninger. På grund af manglende samarbejde fra de kinesiske producenters side anvendte Kommissionen de samme materialer, den samme arbejdskraft og det samme energiforbrugsforhold som den EU-producent, der har den største produktion i Unionen. De anvendte data vedrørte produktion af den mest almindeligt anvendte elektrode (WL15 dia. 2,4 x 175 mm). |
| --- | --- |

(128)

Først fastsatte Kommissionen de ikkefordrejede produktionsomkostninger. På grund af manglende samarbejde fra de kinesiske producenters side anvendte Kommissionen de samme materialer, den samme arbejdskraft og det samme energiforbrugsforhold som den EU-producent, der har den største produktion i Unionen. De anvendte data vedrørte produktion af den mest almindeligt anvendte elektrode (WL15 dia. 2,4 x 175 mm).

| (129) | Kommissionen multiplicerede derefter udnyttelsesfaktorerne med de ikke-fordrejede enhedsomkostninger som fastsat i tabel 1 og lagde de indirekte produktionsomkostninger, SA&G og fortjeneste som beskrevet i betragtning 126 til. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen multiplicerede derefter udnyttelsesfaktorerne med de ikke-fordrejede enhedsomkostninger som fastsat i tabel 1 og lagde de indirekte produktionsomkostninger, SA&G og fortjeneste som beskrevet i betragtning 126 til.

| (130) | På dette grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). |
| --- | --- |

(130)

På dette grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a).

| (131) | Da ingen eksporterende producenter samarbejdede, blev den normale værdi fastsat på landsplan og ikke separat for hver enkelt producent. |
| --- | --- |

(131)

Da ingen eksporterende producenter samarbejdede, blev den normale værdi fastsat på landsplan og ikke separat for hver enkelt producent.

3.4.   Eksportpris

Eksportpris

| (132) | Da de kinesiske producenter ikke samarbejdede, blev eksportprisen fastsat på grundlag af cif-importprisen i databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6. |
| --- | --- |

(132)

Da de kinesiske producenter ikke samarbejdede, blev eksportprisen fastsat på grundlag af cif-importprisen i databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.

3.5.   Sammenligning

Sammenligning

| (133) | Hvor det var berettiget for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, den normale værdi og eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. |
| --- | --- |

(133)

Hvor det var berettiget for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, den normale værdi og eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed.

| (134) | En justering af eksportafgiften på 17 % i opadgående retning blev anvendt på den normale værdi, da der ikke er nogen eksportafgiftrabat på eksporten af den undersøgte vare, og der blev foretaget en nedjustering af eksportprisen for international og indenlandsk fragt og forsikring. |
| --- | --- |

(134)

En justering af eksportafgiften på 17 % i opadgående retning blev anvendt på den normale værdi, da der ikke er nogen eksportafgiftrabat på eksporten af den undersøgte vare, og der blev foretaget en nedjustering af eksportprisen for international og indenlandsk fragt og forsikring.

3.6.   Dumpingmargen

Dumpingmargen

| (135) | Da de kinesiske producenter ikke samarbejdede, sammenlignede Kommissionen den normale værdi af samme vare med eksportprisen ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(135)

Da de kinesiske producenter ikke samarbejdede, sammenlignede Kommissionen den normale værdi af samme vare med eksportprisen ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (136) | På dette grundlag konstaterede Kommissionen en dumpingmargen udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, på 55 %. |
| --- | --- |

(136)

På dette grundlag konstaterede Kommissionen en dumpingmargen udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, på 55 %.

| (137) | Kommissionen konkluderede derfor, at der fortsat fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen konkluderede derfor, at der fortsat fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode.

3.7.   Sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet

Sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet

| (138) | I forlængelse af konstateringen af, at der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, undersøgte Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet. Følgende yderligere indikatorer blev analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft og fordrejningen af råmaterialepriserne. |
| --- | --- |

(138)

I forlængelse af konstateringen af, at der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, undersøgte Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet. Følgende yderligere indikatorer blev analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft og fordrejningen af råmaterialepriserne.

| (139) | Som følge af det manglende samarbejde fra de kinesiske producenters side blev denne undersøgelse baseret på de oplysninger, som Kommissionen havde adgang til, dvs. oplysninger i anmodningen og oplysninger fra andre tilgængelige kilder, såsom databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, og oplysninger indhentet fra interesserede parter i løbet af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(139)

Som følge af det manglende samarbejde fra de kinesiske producenters side blev denne undersøgelse baseret på de oplysninger, som Kommissionen havde adgang til, dvs. oplysninger i anmodningen og oplysninger fra andre tilgængelige kilder, såsom databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, og oplysninger indhentet fra interesserede parter i løbet af undersøgelsen.

3.7.1.   Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

| (140) | Da de kinesiske producenter ikke samarbejdede, er følgende konklusion baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, oplysninger fra EU-erhvervsgrenen i løbet af undersøgelsen og oplysninger fra Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd,. |
| --- | --- |

(140)

Da de kinesiske producenter ikke samarbejdede, er følgende konklusion baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, oplysninger fra EU-erhvervsgrenen i løbet af undersøgelsen og oplysninger fra Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd,.

| (141) | I anmodningen om en fornyet undersøgelse blev den kinesiske produktionskapacitet for wolframelektroder anslået til at ligge inden for et interval på mellem 2 000 000 og 4 000 000 kg om året. Den kapacitet, der blev fastsat i den tidligere udløbsundersøgelse, var på 1 600 000 kg med en kapacitetsudnyttelse på 63 %, hvilket resulterede i en uudnyttet kapacitet på ca. 600 000 kg og er næsten fem gange så meget som det samlede EU-forbrug. |
| --- | --- |

(141)

I anmodningen om en fornyet undersøgelse blev den kinesiske produktionskapacitet for wolframelektroder anslået til at ligge inden for et interval på mellem 2 000 000 og 4 000 000 kg om året. Den kapacitet, der blev fastsat i den tidligere udløbsundersøgelse, var på 1 600 000 kg med en kapacitetsudnyttelse på 63 %, hvilket resulterede i en uudnyttet kapacitet på ca. 600 000 kg og er næsten fem gange så meget som det samlede EU-forbrug.

| (142) | I den nuværende undersøgelse indberettede de to producenter, der svarede i forbindelse med stikprøveudtagningsfasen, en uudnyttet kapacitet på 17 %. Når dette forhold anvendes på det mest beskedne skøn over produktionskapaciteten i Kina, udgør den uudnyttede kapacitet langt mere end det samlede EU-forbrug af samme vare. |
| --- | --- |

(142)

I den nuværende undersøgelse indberettede de to producenter, der svarede i forbindelse med stikprøveudtagningsfasen, en uudnyttet kapacitet på 17 %. Når dette forhold anvendes på det mest beskedne skøn over produktionskapaciteten i Kina, udgør den uudnyttede kapacitet langt mere end det samlede EU-forbrug af samme vare.

| (143) | Det kan derfor konkluderes, at der findes en betydelig uudnyttet kapacitet i Kina, som kan dirigeres til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Der er heller ikke tegn på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere denne betydelige uudnyttede kapacitet. |
| --- | --- |

(143)

Det kan derfor konkluderes, at der findes en betydelig uudnyttet kapacitet i Kina, som kan dirigeres til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Der er heller ikke tegn på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere denne betydelige uudnyttede kapacitet.

3.7.2.   EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (144) | De kinesiske producenter udviste en vedvarende interesse i EU-markedet og var i stand til at øge deres markedsandel til 40-50 %. Unionen er med sin stærke industrielle base også et stort marked, der konsekvent tegner sig for mere end 10 % af den samlede anslåede kinesiske produktion. |
| --- | --- |

(144)

De kinesiske producenter udviste en vedvarende interesse i EU-markedet og var i stand til at øge deres markedsandel til 40-50 %. Unionen er med sin stærke industrielle base også et stort marked, der konsekvent tegner sig for mere end 10 % af den samlede anslåede kinesiske produktion.

| (145) | Som det fremgår af tabel 4 og tabel 9, ligger EU-producenternes priser et godt stykke over importpriserne. Tilstedeværelsen af en betydelig import fra Kina til Unionen til trods for den gældende antidumpingtold bekræfter EU-markedets store tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(145)

Som det fremgår af tabel 4 og tabel 9, ligger EU-producenternes priser et godt stykke over importpriserne. Tilstedeværelsen af en betydelig import fra Kina til Unionen til trods for den gældende antidumpingtold bekræfter EU-markedets store tiltrækningskraft.

3.7.3.   Fordrejninger af råmaterialepriserne

Fordrejninger af råmaterialepriserne

| (146) | Som anført i betragtning 71-73 og som forklaret i rapportens afsnit 12.4.1 afhænger virksomhedernes økonomiske situation også af betingelserne for råmaterialeforsyning (68). Hvis der er indført statslige foranstaltninger til fordel for det indenlandske forbrug af råmaterialer i modsætning til en allokering af råmaterialer på grundlag af udbud og efterspørgsel på internationalt plan, har den indenlandske aftagerindustri således en konkurrencemæssig fordel. |
| --- | --- |

(146)

Som anført i betragtning 71-73 og som forklaret i rapportens afsnit 12.4.1 afhænger virksomhedernes økonomiske situation også af betingelserne for råmaterialeforsyning (68). Hvis der er indført statslige foranstaltninger til fordel for det indenlandske forbrug af råmaterialer i modsætning til en allokering af råmaterialer på grundlag af udbud og efterspørgsel på internationalt plan, har den indenlandske aftagerindustri således en konkurrencemæssig fordel.

68

3.7.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

| (147) | Wolframelektroder produceres kun i Kina og i Unionen. Kina anvender eksportrestriktioner på det vigtigste råmateriale, som stort set kun findes i Kina. I betragtning af EU-markedets tiltrækningskraft, den store uudnyttede kapacitet, der allerede findes i Kina, og den til stadighed betydelige dumping konkluderer Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(147)

Wolframelektroder produceres kun i Kina og i Unionen. Kina anvender eksportrestriktioner på det vigtigste råmateriale, som stort set kun findes i Kina. I betragtning af EU-markedets tiltrækningskraft, den store uudnyttede kapacitet, der allerede findes i Kina, og den til stadighed betydelige dumping konkluderer Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.

4.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE

SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

| (148) | Den samme vare blev i den nuværende undersøgelsesperiode produceret af to kendte producenter i Unionen. Begge producenter samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(148)

Den samme vare blev i den nuværende undersøgelsesperiode produceret af to kendte producenter i Unionen. Begge producenter samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

4.2.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (149) | Kommissionen vurderede skade på grundlag af tendenser vedrørende produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og vækst samt tendenser vedrørende priser, rentabilitet, likviditet, evne til at rejse kapital og investeringer, lagre, investeringsafkast og lønninger. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen vurderede skade på grundlag af tendenser vedrørende produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og vækst samt tendenser vedrørende priser, rentabilitet, likviditet, evne til at rejse kapital og investeringer, lagre, investeringsafkast og lønninger.

| (150) | Da der kun er to virksomheder, som udgør EU-erhvervsgrenen, vil oplysningerne om EU-erhvervsgrenen blive forelagt i intervaller, således at fortroligheden beskyttes i henhold til grundforordningens artikel 19. |
| --- | --- |

(150)

Da der kun er to virksomheder, som udgør EU-erhvervsgrenen, vil oplysningerne om EU-erhvervsgrenen blive forelagt i intervaller, således at fortroligheden beskyttes i henhold til grundforordningens artikel 19.

| (151) | For at beskytte EU-erhvervsgrenens fortrolighed vil også importen fra Kina, som den fremgår af databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, blive fremlagt i intervaller, da offentliggørelsen heraf ville give et detaljeringsniveau, der gør det muligt at konstatere EU-erhvervsgrenens nøjagtige produktion og salg. |
| --- | --- |

(151)

For at beskytte EU-erhvervsgrenens fortrolighed vil også importen fra Kina, som den fremgår af databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, blive fremlagt i intervaller, da offentliggørelsen heraf ville give et detaljeringsniveau, der gør det muligt at konstatere EU-erhvervsgrenens nøjagtige produktion og salg.

4.3.   EU-produktion og -forbrug

EU-produktion og -forbrug

| (152) | Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode lå på mellem 35 og 40 ton, hvilket er mindre end i den tidligere udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(152)

Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode lå på mellem 35 og 40 ton, hvilket er mindre end i den tidligere udløbsundersøgelse.

| (153) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget ved at sammenlægge importstatistikker på Taric-niveau ved hjælp af oplysninger indsamlet ved hjælp af databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, og EU-erhvervsgrenens salgsmængder i Unionen. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget ved at sammenlægge importstatistikker på Taric-niveau ved hjælp af oplysninger indsamlet ved hjælp af databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, og EU-erhvervsgrenens salgsmængder i Unionen.

| (154) | EU-forbruget af den undersøgte vare udviklede sig som følger:

  Tabel 2


  EU-forbrug | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (kg) | 130 000 -140 000 | 120 000 -130 000 | 120 000 -130 000 | 100 000 -110 000 | 105 000 -115 000 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 95 | 96 | 83 | 86 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6 |

(154)

EU-forbruget af den undersøgte vare udviklede sig som følger:

Tabel 2

Tabel 2

EU-forbrug

EU-forbrug

2014

2015

2016

2017

NUP

Samlet EU-forbrug (kg)

130 000 -140 000

120 000 -130 000

120 000 -130 000

100 000 -110 000

105 000 -115 000

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

95

95

96

96

83

83

86

86

Kilde: Spørgeskemabesvarelser, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6

Kilde:

| (155) | EU-forbruget faldt med 14 % i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser næsten et gradvist fald i hele perioden indtil 2017, hvorefter der forekommer en beskeden stigning på 3 % mellem 2017 og den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(155)

EU-forbruget faldt med 14 % i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser næsten et gradvist fald i hele perioden indtil 2017, hvorefter der forekommer en beskeden stigning på 3 % mellem 2017 og den nuværende undersøgelsesperiode.

4.4.   Import fra Kina

Import fra Kina

4.4.1.   Mængde og markedsandel for importen fra Kina

Mængde og markedsandel for importen fra Kina

| (156) | Kommissionen fastsatte importmængden fra Kina til Unionen på grundlag af databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, og markedsandelen for importen ved at sammenligne disse importmængder med EU-forbruget, jf. tabel 2. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen fastsatte importmængden fra Kina til Unionen på grundlag af databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, og markedsandelen for importen ved at sammenligne disse importmængder med EU-forbruget, jf. tabel 2.

| (157) | Markedsandelen og importen fra Kina har udviklet sig på følgende måde:

  Tabel 3


  Importmængde (ton) og markedsandel | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Kina (kg) | 45 000 -50 000 | 50 000 -55 000 | 50 000 -55 000 | 40 000 -45 000 | 45 000 -50 000 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 103 | 109 | 87 | 97 |
| Markedsandel for importen fra Kina (i %) | 30-40 % | 40-50 % | 40-50 % | 40-50 % | 40-50 % |
| Indeks (2014=100) | 100 | 108 | 113 | 105 | 112 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6 |

(157)

Markedsandelen og importen fra Kina har udviklet sig på følgende måde:

Tabel 3

Tabel 3

Importmængde (ton) og markedsandel

Importmængde (ton) og markedsandel

2014

2015

2016

2017

NUP

Importmængde fra Kina (kg)

45 000 -50 000

50 000 -55 000

50 000 -55 000

40 000 -45 000

45 000 -50 000

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

103

103

109

109

87

87

97

97

Markedsandel for importen fra Kina (i %)

30-40 %

40-50 %

40-50 %

40-50 %

40-50 %

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

108

108

113

113

105

105

112

112

Kilde: Spørgeskemabesvarelser, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6

Kilde:

| (158) | I overensstemmelse med faldet i EU-forbruget faldt importmængden af den undersøgte vare med oprindelse i Kina med 3 % i den betragtede periode og holdt sig på et niveau på 45 000-50 000 kg i den nuværende undersøgelsesperiode (jf. tabel 3). Trods dette fald er de kinesiske eksportørers markedsandel steget med 12 % til næsten 50 % af det samlede EU-marked. |
| --- | --- |

(158)

I overensstemmelse med faldet i EU-forbruget faldt importmængden af den undersøgte vare med oprindelse i Kina med 3 % i den betragtede periode og holdt sig på et niveau på 45 000-50 000 kg i den nuværende undersøgelsesperiode (jf. tabel 3). Trods dette fald er de kinesiske eksportørers markedsandel steget med 12 % til næsten 50 % af det samlede EU-marked.

| (159) | Det er relevant for skadesanalysen at bemærke, at importen fra Kina fortsatte med at komme ind i Unionen, fortoldet, gennem hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(159)

Det er relevant for skadesanalysen at bemærke, at importen fra Kina fortsatte med at komme ind i Unionen, fortoldet, gennem hele den betragtede periode.

4.4.2.   Priser på importen fra Kina

Priser på importen fra Kina

| (160) | Kommissionen anvendte priserne på importen fra Kina, som de fremgår af databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen anvendte priserne på importen fra Kina, som de fremgår af databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.

| (161) | De gennemsnitlige priser på importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

  Tabel 4


  Priser på import fra Kina (EUR/ton) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig pris på import fra Kina (EUR pr. kg) | 45-50 | 50-55 | 45-50 | 45-50 | 45-50 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 108 | 93 | 93 | 99 |
| Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6 |

(161)

De gennemsnitlige priser på importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Priser på import fra Kina (EUR/ton)

Priser på import fra Kina (EUR/ton)

2014

2015

2016

2017

NUP

Gennemsnitlig pris på import fra Kina (EUR pr. kg)

45-50

50-55

45-50

45-50

45-50

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

108

108

93

93

93

93

99

99

Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6

Kilde:

| (162) | Gennemsnitspriserne på importen fra Kina steg med 8 % i 2015, faldt og forblev stabile i 2016 og 2017 og steg derefter i den nuværende undersøgelsesperiode til næsten samme niveau som i 2014. |
| --- | --- |

(162)

Gennemsnitspriserne på importen fra Kina steg med 8 % i 2015, faldt og forblev stabile i 2016 og 2017 og steg derefter i den nuværende undersøgelsesperiode til næsten samme niveau som i 2014.

| (163) | I den betragtede periode forblev gennemsnitsprisen på importen fra Kina betydeligt lavere end både EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris og de gennemsnitlige produktionsomkostninger som anført i tabel 9. |
| --- | --- |

(163)

I den betragtede periode forblev gennemsnitsprisen på importen fra Kina betydeligt lavere end både EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris og de gennemsnitlige produktionsomkostninger som anført i tabel 9.

4.4.3.   Prisunderbud

Prisunderbud

| (164) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne de vejede gennemsnitlige salgspriser, som de to EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, med oplysningerne om importpriser i databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, for den undersøgte vare fra Kina på cif-niveau, justeret til hjemtagelsesprisen. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne de vejede gennemsnitlige salgspriser, som de to EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, med oplysningerne om importpriser i databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, for den undersøgte vare fra Kina på cif-niveau, justeret til hjemtagelsesprisen.

| (165) | Resultatet af sammenligningen blev udtrykt som en procentdel af de to EU-producenters gennemsnitlige priser i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(165)

Resultatet af sammenligningen blev udtrykt som en procentdel af de to EU-producenters gennemsnitlige priser i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (166) | Sammenligningen viste for importen fra Kina et gennemsnitligt underbud på over 50 % på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode på trods af en antidumpingtold, der havde til formål at afhjælpe de konkurrencemæssige forskelle mellem de to varer. |
| --- | --- |

(166)

Sammenligningen viste for importen fra Kina et gennemsnitligt underbud på over 50 % på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode på trods af en antidumpingtold, der havde til formål at afhjælpe de konkurrencemæssige forskelle mellem de to varer.

4.5.   Import fra andre tredjelande end Kina

Import fra andre tredjelande end Kina

| (167) | Importmængden til Unionen samt markedsandelen og prisudviklingen for importen af den undersøgte vare til Unionen fra andre tredjelande fremgår af tabel 5. Mængde- og pristendenserne er baseret på oplysninger i databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.

  Tabel 5


  Import fra andre tredjelande end Kina | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra andre tredjelande end Kina (kg) | 60 000 -65 000 | 55 000 -60 000 | 50 000 -55 000 | 45 000 -50 000 | 45 000 -50 000 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 88 | 85 | 76 | 75 |
| Markedsandel for importen fra tredjelande | 45-50 % | 45-50 % | 40-45 % | 40-45 % | 40-45 % |
| Indeks (2014=100) | 100 | 92 | 88 | 91 | 87 |
| Gennemsnitlig pris på import fra tredjelande (EUR pr. kg) | 50-55 | 65-70 | 65-70 | 55-60 | 55-60 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 129 | 124 | 113 | 111 |
| Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6 |

(167)

Importmængden til Unionen samt markedsandelen og prisudviklingen for importen af den undersøgte vare til Unionen fra andre tredjelande fremgår af tabel 5. Mængde- og pristendenserne er baseret på oplysninger i databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.

Tabel 5

Tabel 5

Import fra andre tredjelande end Kina

Import fra andre tredjelande end Kina

2014

2015

2016

2017

NUP

Import fra andre tredjelande end Kina (kg)

60 000 -65 000

55 000 -60 000

50 000 -55 000

45 000 -50 000

45 000 -50 000

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

88

88

85

85

76

76

75

75

Markedsandel for importen fra tredjelande

45-50 %

45-50 %

40-45 %

40-45 %

40-45 %

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

92

92

88

88

91

91

87

87

Gennemsnitlig pris på import fra tredjelande (EUR pr. kg)

50-55

65-70

65-70

55-60

55-60

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

129

129

124

124

113

113

111

111

Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6

Kilde:

| (168) | Importmængden fra andre tredjelande faldt med 25 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(168)

Importmængden fra andre tredjelande faldt med 25 % i den betragtede periode.

| (169) | Markedsandelen for importen fra andre tredjelande i samme periode faldt med 13 %. |
| --- | --- |

(169)

Markedsandelen for importen fra andre tredjelande i samme periode faldt med 13 %.

| (170) | De gennemsnitlige priser på importen fra andre tredjelande end Kina steg med 11 % i den betragtede periode, men lå fortsat et godt stykke under EU-erhvervsgrenens priser som angivet i tabel 10. |
| --- | --- |

(170)

De gennemsnitlige priser på importen fra andre tredjelande end Kina steg med 11 % i den betragtede periode, men lå fortsat et godt stykke under EU-erhvervsgrenens priser som angivet i tabel 10.

| (171) | Som anført i betragtning 28 produceres den undersøgte vare kun i Kina og Unionen. Importen fra andre tredjelande stammer derfor med stor sandsynlighed fra Kina. |
| --- | --- |

(171)

Som anført i betragtning 28 produceres den undersøgte vare kun i Kina og Unionen. Importen fra andre tredjelande stammer derfor med stor sandsynlighed fra Kina.

4.6.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.6.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (172) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningen af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(172)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningen af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (173) | I forbindelse med konstateringen af skade anvendte Kommissionen de eneste to EU-producenters oplysninger til fastsættelse af skadesindikatorerne. |
| --- | --- |

(173)

I forbindelse med konstateringen af skade anvendte Kommissionen de eneste to EU-producenters oplysninger til fastsættelse af skadesindikatorerne.

| (174) | Der anvendes følgende skadesindikatorer: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelse af dumpingmargenen og genrejsning efter tidligere dumping, gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(174)

Der anvendes følgende skadesindikatorer: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelse af dumpingmargenen og genrejsning efter tidligere dumping, gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.6.2.   Skadesindikatorer

Skadesindikatorer

4.6.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (175) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (kg) | 40 000 -45 000 | 40 000 -45 000 | 35 000 -40 000 | 35 000 -40 000 | 35 000 -40 000 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 101 | 88 | 94 | 94 |
| Produktionskapacitet (kg) | 100 000 -110 000 | 100 000 -110 000 | 100 000 -110 000 | 100 000 -110 000 | 100 000 -110 000 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsudnyttelse | 35-40 % | 35-40 % | 35-40 % | 35-40 % | 35-40 % |
| Indeks (2014=100) | 100 | 101 | 88 | 94 | 94 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(175)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2014

2015

2016

2017

NUP

Produktionsmængde (kg)

40 000 -45 000

40 000 -45 000

35 000 -40 000

35 000 -40 000

35 000 -40 000

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

101

101

88

88

94

94

94

94

Produktionskapacitet (kg)

100 000 -110 000

100 000 -110 000

100 000 -110 000

100 000 -110 000

100 000 -110 000

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitetsudnyttelse

35-40 %

35-40 %

35-40 %

35-40 %

35-40 %

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

101

101

88

88

94

94

94

94

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (176) | EU-erhvervsgrenens produktionsmængde faldt med 6 % i den betragtede periode og fulgte dermed tilbagegangen i EU-forbruget. Der var et betydeligt fald, nemlig på 12 %, i 2016, men i det følgende år steg produktionen med 6 % og forblev på samme niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(176)

EU-erhvervsgrenens produktionsmængde faldt med 6 % i den betragtede periode og fulgte dermed tilbagegangen i EU-forbruget. Der var et betydeligt fald, nemlig på 12 %, i 2016, men i det følgende år steg produktionen med 6 % og forblev på samme niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (177) | EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev stabil i den undersøgte periode. |
| --- | --- |

(177)

EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev stabil i den undersøgte periode.

| (178) | Kapacitetsudnyttelsen svingede i den betragtede periode. Først steg den med 1 % mellem 2014 og 2015, men faldt med 13 % i 2016 for derefter at stige med 6 % i 2017 og forblive på dette niveau. Samlet set forblev kapacitetsudnyttelsesgraden lav og faldt med 6 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(178)

Kapacitetsudnyttelsen svingede i den betragtede periode. Først steg den med 1 % mellem 2014 og 2015, men faldt med 13 % i 2016 for derefter at stige med 6 % i 2017 og forblive på dette niveau. Samlet set forblev kapacitetsudnyttelsesgraden lav og faldt med 6 % i den betragtede periode.

| (179) | EU-erhvervsgrenens produktion og kapacitetsudnyttelse faldt med 6 % og fulgte således tendensen i EU-forbruget, som udviste et fald på 14 %, men også importen fra Kina og tredjelande faldt med henholdsvis 3 og 25 %. |
| --- | --- |

(179)

EU-erhvervsgrenens produktion og kapacitetsudnyttelse faldt med 6 % og fulgte således tendensen i EU-forbruget, som udviste et fald på 14 %, men også importen fra Kina og tredjelande faldt med henholdsvis 3 og 25 %.

4.6.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (180) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 7


  Salgsmængde og markedsandel | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet (kg) | 15 000 -20 000 | 15 000 -20 000 | 15 000 -20 000 | 15 000 -20 000 | 15 000 -20 000 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 101 | 100 | 98 | 96 |
| Markedsandel | 10-15 % | 10-15 % | 10-15 % | 15-20 % | 15-20 % |
| Indeks (2014=100) | 100 | 106 | 105 | 118 | 111 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(180)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 7

Tabel 7

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2014

2015

2016

2017

NUP

Salgsmængde på EU-markedet (kg)

15 000 -20 000

15 000 -20 000

15 000 -20 000

15 000 -20 000

15 000 -20 000

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

101

101

100

100

98

98

96

96

Markedsandel

10-15 %

10-15 %

10-15 %

15-20 %

15-20 %

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

106

106

105

105

118

118

111

111

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (181) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 4 % i løbet af den betragtede periode. Faldet fulgte tilbagegangen i EU-forbruget. |
| --- | --- |

(181)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 4 % i løbet af den betragtede periode. Faldet fulgte tilbagegangen i EU-forbruget.

| (182) | EU-erhvervsgrenen var i stand til at øge sin markedsandel med 18 % mellem 2014 og 2017, men mistede 7 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set øgede den sin markedsandel med 11 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(182)

EU-erhvervsgrenen var i stand til at øge sin markedsandel med 18 % mellem 2014 og 2017, men mistede 7 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set øgede den sin markedsandel med 11 % i den betragtede periode.

4.6.2.3.   Vækst

| (183) | I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 6 %, mens EU-forbruget faldt med 14 %, og EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 4 %. Faldet i EU-erhvervsgrenens salgsmængde i den betragtede periode skal ses i sammenhæng med det faldende forbrug i samme periode. Unionens markedsandel steg med 11 %. |
| --- | --- |

(183)

I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 6 %, mens EU-forbruget faldt med 14 %, og EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 4 %. Faldet i EU-erhvervsgrenens salgsmængde i den betragtede periode skal ses i sammenhæng med det faldende forbrug i samme periode. Unionens markedsandel steg med 11 %.

4.6.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

| (184) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Beskæftigelse og produktivitet | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte (FTÆ) | 40-50 | 40-50 | 40-50 | 40-50 | 40-50 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 98 | 100 | 106 | 106 |
| Produktivitet (kg/FTÆ) | 900-1 000 | 900-1 000 | 800-900 | 800-900 | 800-900 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 103 | 88 | 88 | 89 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(184)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2014

2015

2016

2017

NUP

Antal ansatte (FTÆ)

40-50

40-50

40-50

40-50

40-50

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

98

98

100

100

106

106

106

106

Produktivitet (kg/FTÆ)

900-1 000

900-1 000

800-900

800-900

800-900

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

103

103

88

88

88

88

89

89

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (185) | På trods af faldet i produktionen steg EU-erhvervsgrenens beskæftigelse i den betragtede periode med 6 %. Dette påvirkede EU-producenternes produktivitet, som faldt med 11 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(185)

På trods af faldet i produktionen steg EU-erhvervsgrenens beskæftigelse i den betragtede periode med 6 %. Dette påvirkede EU-producenternes produktivitet, som faldt med 11 % i den betragtede periode.

4.6.2.5.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (186) | EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser og produktionsomkostninger ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Salgspriser i Unionen | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig salgspris pr. kg (EUR) | 140-180 | 140-180 | 140-180 | 140-180 | 140-180 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 102 | 101 | 99 | 97 |
| Gennemsnitlige produktionsomkostninger pr. kg (EUR) | 130-150 | 130-150 | 130-150 | 130-150 | 130-150 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 101 | 91 | 98 | 100 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(186)

EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser og produktionsomkostninger ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2014

2015

2016

2017

NUP

Gennemsnitlig salgspris pr. kg (EUR)

140-180

140-180

140-180

140-180

140-180

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

102

102

101

101

99

99

97

97

Gennemsnitlige produktionsomkostninger pr. kg (EUR)

130-150

130-150

130-150

130-150

130-150

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

101

101

91

91

98

98

100

100

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (187) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen svingede, men faldt samlet set med 3 % i den betragtede periode, mens produktionsomkostningerne forblev forholdsvis stabile i samme periode med en lille stigning på 1 % i 2015 efterfulgt af et fald på 10 % i 2016. |
| --- | --- |

(187)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen svingede, men faldt samlet set med 3 % i den betragtede periode, mens produktionsomkostningerne forblev forholdsvis stabile i samme periode med en lille stigning på 1 % i 2015 efterfulgt af et fald på 10 % i 2016.

4.6.2.6.   Arbejdskraftomkostninger

| (188) | EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (FTÆ) (EUR) | 52 007 | 55 772 | 52 157 | 54 719 | 52 362 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 107 | 100 | 105 | 101 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(188)

EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2014

2015

2016

2017

NUP

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (FTÆ) (EUR)

52 007

55 772

52 157

54 719

52 362

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

107

107

100

100

105

105

101

101

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (189) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat i EU-erhvervsgrenen svingede i den betragtede periode, men steg samlet en smule, dvs. med 1 %. |
| --- | --- |

(189)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat i EU-erhvervsgrenen svingede i den betragtede periode, men steg samlet en smule, dvs. med 1 %.

4.6.2.7.   Lagerbeholdninger

| (190) | EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Lagre | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (kg) | 3 500 -4 000 | 3 500 -4 000 | 2 500 -3 000 | 2 300 -2 800 | 2 500 -3 000 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 106 | 71 | 67 | 81 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(190)

EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Lagre

Lagre

2014

2015

2016

2017

NUP

Slutlagre (kg)

3 500 -4 000

3 500 -4 000

2 500 -3 000

2 300 -2 800

2 500 -3 000

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

106

106

71

71

67

67

81

81

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (191) | Slutlagrene svingede i den betragtede periode. Samlet set faldt de med 19 % i denne periode. |
| --- | --- |

(191)

Slutlagrene svingede i den betragtede periode. Samlet set faldt de med 19 % i denne periode.

4.6.2.8.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (192) | Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som fortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. |
| --- | --- |

(192)

Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som fortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.

| (193) | EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 12


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | (– 10)-( – 5) | 0-5 | 0-5 | 0-5 | (– 5)-(0) |
| Indeks (2014=100) | – 100 | 11 | 50 | 34 | – 11 |
| Likviditet (EUR) | 30 000 -35 000 | 300 000 -350 000 | 400 000 -450 000 | 500 000 -550 000 | (– 150 000 )-(– 75 000 ) |
| Indeks (2014=100) | 100 | 1,065 | 1,329 | 1,681 | -411 |
| Investeringer (EUR) | 220 000 -270 000 | 200 000 -230 000 | 230 000 -250 000 | 250 000 -275 000 | 410 000 -440 000 |
| Indeks (2014=100) | 100 | 80 | 92 | 103 | 163 |
| Investeringsafkast | (– 15)-( – 10) | (– 5)-(0) | 5-10 | 5-10 | 0-5 |
| Indeks (2014=100) | – 100 | – 23 | 74 | 64 | 4 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(193)

EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 12

Tabel 12

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2014

2015

2016

2017

NUP

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

(– 10)-( – 5)

0-5

0-5

0-5

(– 5)-(0)

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

– 100

– 100

11

11

50

50

34

34

– 11

– 11

Likviditet (EUR)

30 000 -35 000

300 000 -350 000

400 000 -450 000

500 000 -550 000

(– 150 000 )-(– 75 000 )

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

1,065

1,065

1,329

1,329

1,681

1,681

-411

-411

Investeringer (EUR)

220 000 -270 000

200 000 -230 000

230 000 -250 000

250 000 -275 000

410 000 -440 000

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

100

100

80

80

92

92

103

103

163

163

Investeringsafkast

(– 15)-( – 10)

(– 5)-(0)

5-10

5-10

0-5

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

– 100

– 100

– 23

– 23

74

74

64

64

4

4

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (194) | EU-erhvervsgrenens rentabilitet svingede i den betragtede periode. Selv om den forbedredes i 2015, 2016 og 2017, faldt den tilbage til et tabsgivende niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(194)

EU-erhvervsgrenens rentabilitet svingede i den betragtede periode. Selv om den forbedredes i 2015, 2016 og 2017, faldt den tilbage til et tabsgivende niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (195) | Nettolikviditeten, EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, faldt med 411 % i den betragtede periode. Den var stabil i 2015, 2016 og 2017, men faldt så kraftigt i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(195)

Nettolikviditeten, EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, faldt med 411 % i den betragtede periode. Den var stabil i 2015, 2016 og 2017, men faldt så kraftigt i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (196) | I den betragtede periode svingede EU-erhvervsgrenens årlige investeringer i samme vare, men steg overordnet set med 63 %. |
| --- | --- |

(196)

I den betragtede periode svingede EU-erhvervsgrenens årlige investeringer i samme vare, men steg overordnet set med 63 %.

| (197) | EU-erhvervsgrenens investeringsafkast, fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af aktiverne, steg med 104 % i den betragtede periode, men forblev meget lavt i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(197)

EU-erhvervsgrenens investeringsafkast, fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af aktiverne, steg med 104 % i den betragtede periode, men forblev meget lavt i den nuværende undersøgelsesperiode.

4.6.3.   Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation

Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation

| (198) | Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer udviklede sig negativt, og at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation blev forværret i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(198)

Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer udviklede sig negativt, og at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation blev forværret i den betragtede periode.

| (199) | Med de gældende foranstaltninger og på et vigende marked var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge sin markedsandel med 11 % på trods af faldende priser. |
| --- | --- |

(199)

Med de gældende foranstaltninger og på et vigende marked var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge sin markedsandel med 11 % på trods af faldende priser.

| (200) | EU-erhvervsgrenens produktion og salgsmængde fulgte samme negative tendens som EU-forbruget. Rentabiliteten forbedredes, men var stadig negativ i den nuværende undersøgelsesperiode. Likviditeten blev forværret og var negativ i den nuværende undersøgelsesperiode. Investeringerne faldt i den betragtede periode. Investeringsafkastet er på en eller anden måde blevet genvundet, men lå kun lidt over nul i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(200)

EU-erhvervsgrenens produktion og salgsmængde fulgte samme negative tendens som EU-forbruget. Rentabiliteten forbedredes, men var stadig negativ i den nuværende undersøgelsesperiode. Likviditeten blev forværret og var negativ i den nuværende undersøgelsesperiode. Investeringerne faldt i den betragtede periode. Investeringsafkastet er på en eller anden måde blevet genvundet, men lå kun lidt over nul i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (201) | Rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet udviklede sig positivt i begyndelsen af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen blev imidlertid igen tabsgivende i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(201)

Rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet udviklede sig positivt i begyndelsen af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen blev imidlertid igen tabsgivende i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (202) | Samtidig er importen fra tredjelande faldet både i absolutte mængder og i markedsandel i den betragtede periode. Til trods for faldet i EU-forbruget er markedsandelen for importen fra Kina steget med 4 %, mens prisen er faldet. Selv om gennemsnitspriserne på importen fra tredjelande var lidt højere end de meget lave kinesiske priser, kunne Kommissionen ikke konkludere, om denne import rent faktisk havde oprindelse i Kina, jf. betragtning 171. Tredjelandenes gennemsnitlige enhedspris er kun en smule højere end de priser, hvortil importen fra Kina kom ind på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode. Uanset om importen fra tredjelande rent faktisk er fra Kina eller ej, falder EU-erhvervsgrenens forværrede økonomiske og finansielle situation sammen med den fortsatte tilstedeværelse i repræsentative mængder af dumpingimport fra Kina på EU-markedet, som fortsat i markant grad underbyder EU-erhvervsgrenens priser og derfor er fortsat med at lægge et urimeligt konkurrencepres på EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(202)

Samtidig er importen fra tredjelande faldet både i absolutte mængder og i markedsandel i den betragtede periode. Til trods for faldet i EU-forbruget er markedsandelen for importen fra Kina steget med 4 %, mens prisen er faldet. Selv om gennemsnitspriserne på importen fra tredjelande var lidt højere end de meget lave kinesiske priser, kunne Kommissionen ikke konkludere, om denne import rent faktisk havde oprindelse i Kina, jf. betragtning 171. Tredjelandenes gennemsnitlige enhedspris er kun en smule højere end de priser, hvortil importen fra Kina kom ind på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode. Uanset om importen fra tredjelande rent faktisk er fra Kina eller ej, falder EU-erhvervsgrenens forværrede økonomiske og finansielle situation sammen med den fortsatte tilstedeværelse i repræsentative mængder af dumpingimport fra Kina på EU-markedet, som fortsat i markant grad underbyder EU-erhvervsgrenens priser og derfor er fortsat med at lægge et urimeligt konkurrencepres på EU-erhvervsgrenen.

| (203) | Kommissionen konkluderede, at EU-erhvervsgrenen efter en samlet vurdering af skadesfaktorerne stadig led væsentlig skade, da den ikke forbedrede sin økonomiske og finansielle situation og ikke har overvundet den væsentlige skade, som Kommissionen konstaterede i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(203)

Kommissionen konkluderede, at EU-erhvervsgrenen efter en samlet vurdering af skadesfaktorerne stadig led væsentlig skade, da den ikke forbedrede sin økonomiske og finansielle situation og ikke har overvundet den væsentlige skade, som Kommissionen konstaterede i den oprindelige undersøgelse.

4.7.   Sandsynlighed for fortsat skade

Sandsynlighed for fortsat skade

| (204) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om den kinesiske import fortsat ville forårsage væsentlig skade, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(204)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om den kinesiske import fortsat ville forårsage væsentlig skade, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

| (205) | For at fastslå sandsynligheden for fortsat skade, hvis foranstaltningerne over for Kina blev ophævet, analyserede Kommissionen: i) den til rådighed værende uudnyttede kapacitet i Kina, ii) EU-markedets tiltrækningskraft og iii) virkningerne af den kinesiske import på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(205)

For at fastslå sandsynligheden for fortsat skade, hvis foranstaltningerne over for Kina blev ophævet, analyserede Kommissionen: i) den til rådighed værende uudnyttede kapacitet i Kina, ii) EU-markedets tiltrækningskraft og iii) virkningerne af den kinesiske import på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

(a)   
  Uudnyttet kapacitet i Kina

Uudnyttet kapacitet i Kina

| (206) | Som forklaret i betragtning 140-143 er der en betydelig uudnyttet kapacitet til produktion af den undersøgte vare i Kina, som i vid udstrækning overstiger det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(206)

Som forklaret i betragtning 140-143 er der en betydelig uudnyttet kapacitet til produktion af den undersøgte vare i Kina, som i vid udstrækning overstiger det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (207) | Desuden har Kommissionen ikke konstateret nogen elementer, der kunne tyde på en væsentlig stigning i efterspørgslen efter den undersøgte vare på hjemmemarkedet i Kina eller på andre tredjelandes markeder i den nærmeste fremtid. Kommissionen konkluderede derfor, at forbruget på det kinesiske hjemmemarked eller andre tredjelandes markeder ikke kunne absorbere den uudnyttede kapacitet i Kina. |
| --- | --- |

(207)

Desuden har Kommissionen ikke konstateret nogen elementer, der kunne tyde på en væsentlig stigning i efterspørgslen efter den undersøgte vare på hjemmemarkedet i Kina eller på andre tredjelandes markeder i den nærmeste fremtid. Kommissionen konkluderede derfor, at forbruget på det kinesiske hjemmemarked eller andre tredjelandes markeder ikke kunne absorbere den uudnyttede kapacitet i Kina.

(b)   
  EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (208) | Som forklaret i betragtning 144 og 145 er EU-markedet et attraktivt marked for eksporterende producenter fra Kina. Den kinesiske imports markedsandel var på 76,2 % i den oprindelige undersøgelsesperiode (2001-2005), hvilket viser det mulige niveau for importen fra Kina, hvis foranstaltningerne udløber. |
| --- | --- |

(208)

Som forklaret i betragtning 144 og 145 er EU-markedet et attraktivt marked for eksporterende producenter fra Kina. Den kinesiske imports markedsandel var på 76,2 % i den oprindelige undersøgelsesperiode (2001-2005), hvilket viser det mulige niveau for importen fra Kina, hvis foranstaltningerne udløber.

| (209) | Importen fra Kina, eksklusive antidumpingtolden, ville have underbudt EU-erhvervsgrenens salgspriser med over 60 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette er en indikator for det sandsynlige prisniveau for importen fra Kina, hvis foranstaltningerne ophæves. I lyset heraf er det sandsynligt, at pristrykket på EU-markedet ville stige, hvis foranstaltningerne ophæves, hvilket ville føre til yderligere skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(209)

Importen fra Kina, eksklusive antidumpingtolden, ville have underbudt EU-erhvervsgrenens salgspriser med over 60 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette er en indikator for det sandsynlige prisniveau for importen fra Kina, hvis foranstaltningerne ophæves. I lyset heraf er det sandsynligt, at pristrykket på EU-markedet ville stige, hvis foranstaltningerne ophæves, hvilket ville føre til yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.

| (210) | På denne baggrund vil de kinesiske eksporterende producenter — hvis foranstaltningerne ophæves — sandsynligvis øge deres tilstedeværelse på EU-markedet med hensyn til både mængder og markedsandele og til dumpingpriser, der i væsentligt omfang underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser. |
| --- | --- |

(210)

På denne baggrund vil de kinesiske eksporterende producenter — hvis foranstaltningerne ophæves — sandsynligvis øge deres tilstedeværelse på EU-markedet med hensyn til både mængder og markedsandele og til dumpingpriser, der i væsentligt omfang underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser.

(c)   
  Virkning på EU-erhvervsgrenen

Virkning på EU-erhvervsgrenen

| (211) | Den fortsatte tilstedeværelse af dumpingimport fra Kina på EU-markedet og de lave priser har forhindret EU-erhvervsgrenen i at drage fuld fordel af de gældende antidumpingforanstaltninger og genrejse sig fra tidligere skadevoldende dumping. På grund af denne dumpingimport har EU-erhvervsgrenen ikke været i stand til at afspejle sine omkostninger i salgspriserne, hvilket medførte en betydelig forværring af dens rentabilitet, som nåede et tabsgivende niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(211)

Den fortsatte tilstedeværelse af dumpingimport fra Kina på EU-markedet og de lave priser har forhindret EU-erhvervsgrenen i at drage fuld fordel af de gældende antidumpingforanstaltninger og genrejse sig fra tidligere skadevoldende dumping. På grund af denne dumpingimport har EU-erhvervsgrenen ikke været i stand til at afspejle sine omkostninger i salgspriserne, hvilket medførte en betydelig forværring af dens rentabilitet, som nåede et tabsgivende niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (212) | Hvis foranstaltningerne ophæves, vil lavprisimporten fra Kina betyde, at EU-erhvervsgrenen ikke kan opretholde sin salgsmængde og markedsandel. Det er meget sandsynligt, at den kinesiske markedsandel vil stige hurtigt, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Tab af yderligere salgsmængde vil føre til en endnu lavere kapacitetsudnyttelse og en stigning i de gennemsnitlige produktionsomkostninger. Sammen med et øget pristryk, da underbuddet ville overstige 60 % uden foranstaltninger, ville dette føre til en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige finansielle situation og i sidste ende til lukning af produktionsanlæg og industriens forsvinden alle steder uden for Kina. |
| --- | --- |

(212)

Hvis foranstaltningerne ophæves, vil lavprisimporten fra Kina betyde, at EU-erhvervsgrenen ikke kan opretholde sin salgsmængde og markedsandel. Det er meget sandsynligt, at den kinesiske markedsandel vil stige hurtigt, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Tab af yderligere salgsmængde vil føre til en endnu lavere kapacitetsudnyttelse og en stigning i de gennemsnitlige produktionsomkostninger. Sammen med et øget pristryk, da underbuddet ville overstige 60 % uden foranstaltninger, ville dette føre til en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige finansielle situation og i sidste ende til lukning af produktionsanlæg og industriens forsvinden alle steder uden for Kina.

| (213) | Kommissionen konkluderede derfor, at der er stor sandsynlighed for, at foranstaltningernes udløb vil føre til fortsat skade som følge af dumpingimporten fra Kina, og at EU-erhvervsgrenens allerede skadevoldende situation sandsynligvis vil forværres yderligere. |
| --- | --- |

(213)

Kommissionen konkluderede derfor, at der er stor sandsynlighed for, at foranstaltningernes udløb vil føre til fortsat skade som følge af dumpingimporten fra Kina, og at EU-erhvervsgrenens allerede skadevoldende situation sandsynligvis vil forværres yderligere.

4.8.   Konklusion

Konklusion

| (214) | En ophævelse af foranstaltningerne vil efter al sandsynlighed føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser. Kommissionen konkluderede derfor, at der er stor sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(214)

En ophævelse af foranstaltningerne vil efter al sandsynlighed føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser. Kommissionen konkluderede derfor, at der er stor sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne ophæves.

5.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (215) | I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. |
| --- | --- |

(215)

I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed.

| (216) | Kommissionen baserede fastlæggelsen af Unionens interesser på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2. |
| --- | --- |

(216)

Kommissionen baserede fastlæggelsen af Unionens interesser på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.

| (217) | På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de eksisterende foranstaltninger trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat dumping og skade. |
| --- | --- |

(217)

På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de eksisterende foranstaltninger trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat dumping og skade.

5.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (218) | Det fremgik af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens udsatte situation med stor sandsynlighed vil blive yderligere forværret, hvis foranstaltningerne ophæves. Dette kan føre til, at den forsvinder, og at kineserne får monopol på markedet. |
| --- | --- |

(218)

Det fremgik af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens udsatte situation med stor sandsynlighed vil blive yderligere forværret, hvis foranstaltningerne ophæves. Dette kan føre til, at den forsvinder, og at kineserne får monopol på markedet.

| (219) | Kommissionen konkluderede derfor, at opretholdelsen af foranstaltningerne over for Kina vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen konkluderede derfor, at opretholdelsen af foranstaltningerne over for Kina vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen.

5.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

| (220) | Som anført i betragtning 14 og 17 ønskede kun en enkelt importør og en bruger at blive registreret som interesserede parter, og ingen af dem fremsatte bemærkninger i forbindelse med denne undersøgelse. Importørernes og brugernes begrænsede samarbejdsvilje, i overensstemmelse med konklusionerne i den tidligere udløbsundersøgelse, kan forklares ved den lave indvirkning, som den undersøgte vare har på deres produktionsomkostninger. Det ser ud til, at varen betragtes som en råvare, og dens pris og muligheden for at købe alle de nødvendige typer fra en leverandør er de primære kriterier for kunderne. I betragtning af den undersøgte vares tilsyneladende marginale indvirkning på varer i efterfølgende produktionsled, blev det konkluderet, at foranstaltningerne ikke ville påvirke importørerne og brugerne negativt. |
| --- | --- |

(220)

Som anført i betragtning 14 og 17 ønskede kun en enkelt importør og en bruger at blive registreret som interesserede parter, og ingen af dem fremsatte bemærkninger i forbindelse med denne undersøgelse. Importørernes og brugernes begrænsede samarbejdsvilje, i overensstemmelse med konklusionerne i den tidligere udløbsundersøgelse, kan forklares ved den lave indvirkning, som den undersøgte vare har på deres produktionsomkostninger. Det ser ud til, at varen betragtes som en råvare, og dens pris og muligheden for at købe alle de nødvendige typer fra en leverandør er de primære kriterier for kunderne. I betragtning af den undersøgte vares tilsyneladende marginale indvirkning på varer i efterfølgende produktionsled, blev det konkluderet, at foranstaltningerne ikke ville påvirke importørerne og brugerne negativt.

5.3.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (221) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at forlænge de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af den undersøgte vare med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(221)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at forlænge de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af den undersøgte vare med oprindelse i Kina.

6.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (222) | På grundlag af Kommissionens konklusioner om sandsynligheden for fortsat dumping og skade og Unionens interesser bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af wolframelektroder med oprindelse i Kina opretholdes. |
| --- | --- |

(222)

På grundlag af Kommissionens konklusioner om sandsynligheden for fortsat dumping og skade og Unionens interesser bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af wolframelektroder med oprindelse i Kina opretholdes.

| (223) | De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den undersøgte vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den undersøgte vare fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke anvende disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(223)

De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den undersøgte vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den undersøgte vare fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke anvende disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

| (224) | Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (69) sammen med alle relevante oplysninger. Navnlig enhver ændring af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i forbindelse med f.eks. den pågældende navneændring eller ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser. |
| --- | --- |

(224)

Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (69) sammen med alle relevante oplysninger. Navnlig enhver ændring af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i forbindelse med f.eks. den pågældende navneændring eller ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.

69

| (225) | I henhold til artikel 109 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (70), er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned |
| --- | --- |

(225)

I henhold til artikel 109 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (70), er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned

70

Den Europæiske Unions Tidende

| (226) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 — |
| --- | --- |

(226)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse wolframsvejseelektroder, herunder wolframstænger og stænger til svejseelektroder, med et vægtindhold af wolfram på mindst 94 %, undtagen kun sintrede stænger, også afskåret i passende længder, henhørende under KN-kode ex 8101 99 10 og ex 8515 90 80 (Taric-kode 8101991010 og 8515908010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:

| Virksomhed | Told | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd. | 17,0 % | A754 |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. | 41,0 % | A755 |
| Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd. | 38,8 % | A756 |
| Alle andre virksomheder | 63,5 % | A999 |

Virksomhed

Told

Taric-tillægskode

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd.

17,0 %

A754

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd.

41,0 %

A755

Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd.

38,8 %

A756

Alle andre virksomheder

63,5 %

A999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) af wolframelektroder, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i [det pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.

4.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 260/2007 (EUT L 72 af 13.3.2007, s. 1).

2

(3)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 508/2013 (EUT L 150 af 4.6.2013, s. 1).

3

(4)  
  EUT C 292 af 2.9.2017, s. 6.

4

(5)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21, senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/825 af 30. maj 2018 (EUT L 143 af 7.6.2018, s. 1).

5

(6)  
  EUT C 186 af 31.5.2018, s. 13.

6

(7)  En producent er en virksomhed i det pågældende land, som producerer den undersøgte vare, herunder alle dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er beskæftiget med produktion, hjemmemarkedssalg eller eksport af den undersøgte vare.

7

(8)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om »Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations«.

8

(9)  Rapporten – kapitel 2, s. 6-7.

9

(10)  Rapporten – kapitel 2, s. 10.

10

(11)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

11

(12)  Rapporten – kapitel 2, s. 20-21.

12

(13)  Rapporten – kapitel 3, s. 41 og 73-74.

13

(14)  Rapporten – kapitel 6, s. 120-121.

14

(15)  Rapporten – kapitel 6, s. 122-135.

15

(16)  Rapporten – kapitel 7, s. 167-168.

16

(17)  Rapporten – kapitel 8, s. 169-170 og 200-201.

17

(18)  Rapporten – kapitel 2, s. 15-16, rapporten – kapitel 4, s. 50 og 84, rapporten – kapitel 5, s. 108-109.

18

(19)  Rapporten – kapitel 13, s. 322.

19

(20)  Rapporten – kapitel 12, s. 298-312.

20

(21)  Rapporten – kapitel 12, s. 267-282.

21

(22)  Rapporten – kapitel 5, s. 100-1.

22

(23)  Rapporten – kapitel 2, s. 26.

23

(24)  Rapporten – kapitel 2, s. 31-2.

24

(25)  Se https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

25

(26)  Jf. webstedet for den kinesiske organisation for industrien for ikke-jernholdige metaller: http://www.chinania.org.cn/html/dangjiangongzuo/dangjianhuodong/2019/0326/34906.html (tilgået den 29. marts 2019).

26

(27)  Rapporten – kapitel 12, s. 322.

27

(28)  Rapporten – kapitel 14.1-14.3.

28

(29)  Rapporten – kapitel 4, s. 41-42 og s. 83.

29

(30)  Rapporten – kapitel 12, s. 268.

30

(31)  Rapporten – kapitel 12, s. 271.

31

(32)  Rapporten – kapitel 12, s. 273.

32

(33)  Rapporten – kapitel 12, s. 279.

33

(34)  Rapporten – kapitel 12, s. 306.

34

(35)  Rapporten – kapitel 12, s. 310.

35

(36)  Rapporten – kapitel 12, s. 311.

36

(37)  Rapporten – kapitel 12, s. 316.

37

(38)  Se Mofcom-bekendtgørelse nr. 208 [2018], som findes på: http://www.mofcom.gov.cn/article/b/e/201812/20181202821970.shtml (tilgået den 26.4.2019).

38

(39)  Jf. s. 298 i rapporten.

39

(40)  OECD. (2014). Export Restrictions in Raw Materials Trade: Facts, Fallacies and Better Practices (OECD Publishing, 2014), s. 26.

40

(41)  OECD. (2016). Methodological note to the Inventory of Export Restrictions on Industrial Raw Materials, OECD, 9. marts 2016.

41

(42)  Rapporten – kapitel 6, s. 138-149.

42

(43)  Rapporten – kapitel 9, s. 216.

43

(44)  Rapporten – kapitel 9, s. 213-215.

44

(45)  Rapporten – kapitel 9, s. 209-211.

45

(46)  Rapporten – kapitel 13, s. 332-337.

46

(47)  Rapporten – kapitel 13, s. 336.

47

(48)  Rapporten – kapitel 13, s. 337-341.

48

(49)  Rapporten – kapitel 6, s. 114-117.

49

(50)  Rapporten – kapitel 6, s. 119.

50

(51)  Rapporten – kapitel 6, s. 120.

51

(52)  Rapporten – kapitel 6, s. 121-122, s. 126-128 og s. 133-135.

52

(53)  Rapporten, ibid.

53

ibid.

(54)  Rapporten — kapitel 14, s. 362-363, hvor der opføres en række EU-handelsbeskyttelsesundersøgelser (vedrørende visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina), samt undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, der gennemføres af de australske, canadiske, indiske eller amerikanske myndigheder.

54

(55)  Rapporten — kapitel 6, s. 127, navnlig med hensyn til skøn fra IMF.

55

(56)  Rapporten – kapitel 12, s. 274 og s. 281-282.

56

(57)  Rapporten – kapitel 6, s. 120.

57

(58)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

58

(59)  Hvis den undersøgte vare ikke produceres i et land med et tilsvarende udviklingsniveau, kan det overvejes i stedet at anvende en vare inden for samme generelle kategori og/eller sektor som den undersøgte vare.

59

(60)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

60

(61)  https://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/tungsten/.

61

(62)  NACE-koderne kan findes på http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/index/nace_all.html.

62

(63)  Arbejdskraftomkostningerne er tilgængelige på http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2088.

63

(64)  Pressemeddelelsen om den årlige ændring af det indenlandske producentprisindeks for fremstillingssektoren findes på http://www.turkstat.gov.tr/PreTabloArama.do?metod=search&araType=hb_x.

64

(65)  Orbis (Bureau Van Dijk) er en global leverandør af virksomhedsoplysninger, www.bvdinfo.com.

65

(66)  Notatet af 6. marts 2019, bilag 2.

66

(67)  Notatet af 6. marts 2019, bilag 2.

67

(68)  Forbindelsen mellem eksportrestriktioner og priser er beskrevet yderligere i rapporten, afsnit 12.4.1, s. 298-299.

68

(69)  
  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, B-1049 Bruxelles, Belgien.

69

(70)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

70

---

AFGØRELSER

| 29.7.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 200/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 200/33

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2019/1268

af 3. juli 2019

om forslaget til borgerinitiativ »Stop plastikæraen i Europa«

(meddelt under nummer C(2019) 4974)

(Kun den franske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 211/2011 af 16. februar 2011 om borgerinitiativer (1), særlig artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Emnet for forslaget til borgerinitiativ »Stop plastikæraen i Europa« er følgende: »Vi opfordrer Europa-Kommissionen til at revidere direktivet om visse plastprodukters miljøpåvirkning med henblik på at forbyde al form for engangsplast i Europa«. |
| --- | --- |

(1)

Emnet for forslaget til borgerinitiativ »Stop plastikæraen i Europa« er følgende: »Vi opfordrer Europa-Kommissionen til at revidere direktivet om visse plastprodukters miljøpåvirkning med henblik på at forbyde al form for engangsplast i Europa«.

| (2) | Målene for forslaget til borgerinitiativ er følgende: »Den Europæiske Union overskred allerede den 10. maj grænsen for de ressourcer, som planeten kan give den. Men på trods af de videnskabelige rapporter, der understreger, at der er et presserende behov for at handle, er Europa ikke i færd med at gennemføre nogen gennemgribende ændring af sin model. Plast er symptomatisk for denne sejlivede afvisning af at acceptere de fakta, der er på kant med miljøbehovene. Vi opfordrer derfor til et forbud mod al form for plastemballage og -flasker inden 2027, således at der kan træffes konkrete foranstaltninger i erkendelse af, at vores ressourcer er begrænsede.« |
| --- | --- |

(2)

Målene for forslaget til borgerinitiativ er følgende: »Den Europæiske Union overskred allerede den 10. maj grænsen for de ressourcer, som planeten kan give den. Men på trods af de videnskabelige rapporter, der understreger, at der er et presserende behov for at handle, er Europa ikke i færd med at gennemføre nogen gennemgribende ændring af sin model. Plast er symptomatisk for denne sejlivede afvisning af at acceptere de fakta, der er på kant med miljøbehovene. Vi opfordrer derfor til et forbud mod al form for plastemballage og -flasker inden 2027, således at der kan træffes konkrete foranstaltninger i erkendelse af, at vores ressourcer er begrænsede.«

| (3) | Traktaten om Den Europæiske Union styrker unionsborgerskabet og skaber øget demokrati i den måde, hvorpå Unionen fungerer, ved bl.a. at sikre, at alle borgere får ret til at deltage i det demokratiske liv i Unionen via et europæisk borgerinitiativ. |
| --- | --- |

(3)

Traktaten om Den Europæiske Union styrker unionsborgerskabet og skaber øget demokrati i den måde, hvorpå Unionen fungerer, ved bl.a. at sikre, at alle borgere får ret til at deltage i det demokratiske liv i Unionen via et europæisk borgerinitiativ.

| (4) | Derfor bør de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ, være klare, enkle og brugervenlige samt stå i et rimeligt forhold til borgerinitiativets art for at fremme borgernes deltagelse og gøre Unionen mere tilgængelig. |
| --- | --- |

(4)

Derfor bør de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ, være klare, enkle og brugervenlige samt stå i et rimeligt forhold til borgerinitiativets art for at fremme borgernes deltagelse og gøre Unionen mere tilgængelig.

| (5) | Kommissionen har beføjelse til at fremsætte forslag til EU-retsakter til gennemførelse af traktaterne med henblik på at nå målene om bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, fremme af menneskers sundhed, en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne og fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer, og navnlig bekæmpelse af klimaændringer, på grundlag af artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, sammenholdt med samme traktats artikel 191, stk. 1. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har beføjelse til at fremsætte forslag til EU-retsakter til gennemførelse af traktaterne med henblik på at nå målene om bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, fremme af menneskers sundhed, en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne og fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer, og navnlig bekæmpelse af klimaændringer, på grundlag af artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, sammenholdt med samme traktats artikel 191, stk. 1.

| (6) | Af disse grunde er det åbenbart, at forslaget til borgerinitiativ ikke falder uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt til gennemførelse af traktaterne, jf. forordningens artikel 4, stk. 2, litra b). |
| --- | --- |

(6)

Af disse grunde er det åbenbart, at forslaget til borgerinitiativ ikke falder uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt til gennemførelse af traktaterne, jf. forordningens artikel 4, stk. 2, litra b).

| (7) | Derudover er der i overensstemmelse med forordningens artikel 3, stk. 2, blevet dannet en borgerkomité og udpeget kontaktpersoner, og forslaget til borgerinitiativ er ikke utilstedeligt, uunderbygget eller af chikanøs karakter og heller ikke åbenbart i strid med Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(7)

Derudover er der i overensstemmelse med forordningens artikel 3, stk. 2, blevet dannet en borgerkomité og udpeget kontaktpersoner, og forslaget til borgerinitiativ er ikke utilstedeligt, uunderbygget eller af chikanøs karakter og heller ikke åbenbart i strid med Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union.

| (8) | Forslaget til borgerinitiativ »Stop plastikæraen i Europa« bør derfor registreres — |
| --- | --- |

(8)

Forslaget til borgerinitiativ »Stop plastikæraen i Europa« bør derfor registreres —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Forslaget til borgerinitiativ »Stop plastikæraen i Europa« registreres.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft den 26. juli 2019.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til initiativtagerne (medlemmerne af borgerkomitéen) til forslaget til borgerinitiativet »Stop plastikæraen i Europa«, der repræsenteres ved Daniela Platsch og Alice Bustin, der fungerer som kontaktpersoner.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juli 2019.

På Kommissionens vegne

Frans TIMMERMANS

Førstenæstformand

---

(1)  
  EUT L 65 af 11.3.2011, s. 1.

1

---

| 29.7.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 200/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 200/35

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/1269

af 26. juli 2019

om ændring af gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU om fastsættelse af kriterier for etablering og evaluering af europæiske netværk af referencecentre og deres medlemmer og for lettelse af udvekslingen af oplysninger og ekspertise om etablering og evaluering af sådanne netværk

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU af 9. marts 2011 om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser (1), særlig artikel 12, stk. 4, litra b) og c), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU (2) er der fastsat kriterier for etablering og evaluering af europæiske netværk af referencecentre og deres medlemmer og for lettelse af udvekslingen af oplysninger og ekspertise om etablering og evaluering af sådanne netværk. I nævnte afgørelses artikel 6 opfordres medlemsstaterne til at oprette et råd af medlemsstater, som kan godkende forslagene til netværk, om medlemskab heraf og om et netværks ophør. Medlemsstaterne oprettede et råd af medlemsstater, som efterfølgende godkendte 23 europæiske netværk af referencecentre i december 2016 og ét i februar 2017. Alle netværk påbegyndte deres aktiviteter i 2017. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU (2) er der fastsat kriterier for etablering og evaluering af europæiske netværk af referencecentre og deres medlemmer og for lettelse af udvekslingen af oplysninger og ekspertise om etablering og evaluering af sådanne netværk. I nævnte afgørelses artikel 6 opfordres medlemsstaterne til at oprette et råd af medlemsstater, som kan godkende forslagene til netværk, om medlemskab heraf og om et netværks ophør. Medlemsstaterne oprettede et råd af medlemsstater, som efterfølgende godkendte 23 europæiske netværk af referencecentre i december 2016 og ét i februar 2017. Alle netværk påbegyndte deres aktiviteter i 2017.

| (2) | For at øge effektiviteten af de europæiske netværk af referencecentre bør rådet af medlemsstater udgøre det forum for udveksling af oplysninger og ekspertise, som skal være retningsgivende for udviklingen af de europæiske netværk af referencecentre, give vejledning til netværkene og medlemsstaterne og rådgive Kommissionen om spørgsmål vedrørende etablering af netværkene. For at fremme udvekslingen af erfaringer og lette en proces, der er i tråd med anden grænseoverskridende udveksling af sundhedsoplysninger, bør rådet også planlægge et tæt samarbejde med e-sundhedsnetværket for, når det er muligt, at udvikle fælles tilgange, datastrukturer og retningslinjer, der sikrer lettere adgang til forskellige tjenester og strømliner reglerne for sundhedstjenesteydere. Rådet bør ligeledes fremme drøftelser med andre relevante EU-fora (såsom Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme) på områder af fælles interesse. |
| --- | --- |

(2)

For at øge effektiviteten af de europæiske netværk af referencecentre bør rådet af medlemsstater udgøre det forum for udveksling af oplysninger og ekspertise, som skal være retningsgivende for udviklingen af de europæiske netværk af referencecentre, give vejledning til netværkene og medlemsstaterne og rådgive Kommissionen om spørgsmål vedrørende etablering af netværkene. For at fremme udvekslingen af erfaringer og lette en proces, der er i tråd med anden grænseoverskridende udveksling af sundhedsoplysninger, bør rådet også planlægge et tæt samarbejde med e-sundhedsnetværket for, når det er muligt, at udvikle fælles tilgange, datastrukturer og retningslinjer, der sikrer lettere adgang til forskellige tjenester og strømliner reglerne for sundhedstjenesteydere. Rådet bør ligeledes fremme drøftelser med andre relevante EU-fora (såsom Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme) på områder af fælles interesse.

| (3) | Med henblik på at sikre, at det enkelte netværk fungerer effektivt viser de hidtidige erfaringer med de 24 eksisterende europæiske netværk af referencecentre, at dets medlemmer bør arbejde tæt sammen om at varetage deres opgaver, f.eks. at udveksle sundhedsoplysninger om patienters diagnoser og behandling på en effektiv og sikker måde, bidrage til videnskabelige forskningsaktiviteter og udarbejde medicinske retningslinjer. Tæt samarbejde kræver gensidig tillid blandt medlemmerne af de enkelte netværk og gensidig anerkendelse, navnlig af deres ekspertise og kompetence, af kvaliteten af deres kliniske behandling samt af deres specifikke menneskelige og strukturelle ressourcer og udstyrsressourcer, jf. bilag II, punkt 2, til Kommissionens delegerede afgørelse 2014/286/EU (3). |
| --- | --- |

(3)

Med henblik på at sikre, at det enkelte netværk fungerer effektivt viser de hidtidige erfaringer med de 24 eksisterende europæiske netværk af referencecentre, at dets medlemmer bør arbejde tæt sammen om at varetage deres opgaver, f.eks. at udveksle sundhedsoplysninger om patienters diagnoser og behandling på en effektiv og sikker måde, bidrage til videnskabelige forskningsaktiviteter og udarbejde medicinske retningslinjer. Tæt samarbejde kræver gensidig tillid blandt medlemmerne af de enkelte netværk og gensidig anerkendelse, navnlig af deres ekspertise og kompetence, af kvaliteten af deres kliniske behandling samt af deres specifikke menneskelige og strukturelle ressourcer og udstyrsressourcer, jf. bilag II, punkt 2, til Kommissionens delegerede afgørelse 2014/286/EU (3).

| (4) | Gensidig tillid og anerkendelse blandt fagfæller er lige så vigtig, når sundhedstjenesteydere ønsker at blive medlemmer af eksisterende netværker, da disse sikrer de rette forudsætninger for fremtidigt samarbejde inden for netværket. Når en ansøgning om medlemskab vurderes af et uafhængigt vurderingsorgan, der er udpeget af Kommissionen, bør en sådan ansøgning derfor ledsages af en positiv udtalelse fra bestyrelsen for det netværk, som sundhedstjenesteyderen ønsker medlemskab af, efter en fagfællevurdering, som netværket foretager på grundlag af kriterierne og betingelserne i bilag II, punkt 2, til delegeret afgørelse 2014/286/EU. For at give sundhedstjenesteyderen mulighed for at udtrykke sine holdninger til udtalelsen fra netværksbestyrelsen, bør sundhedstjenesteyderen kunne indsende bemærkninger til udkastet til udtalelse inden for en periode på én måned fra datoen fra modtagelsen af denne udtalelse. |
| --- | --- |

(4)

Gensidig tillid og anerkendelse blandt fagfæller er lige så vigtig, når sundhedstjenesteydere ønsker at blive medlemmer af eksisterende netværker, da disse sikrer de rette forudsætninger for fremtidigt samarbejde inden for netværket. Når en ansøgning om medlemskab vurderes af et uafhængigt vurderingsorgan, der er udpeget af Kommissionen, bør en sådan ansøgning derfor ledsages af en positiv udtalelse fra bestyrelsen for det netværk, som sundhedstjenesteyderen ønsker medlemskab af, efter en fagfællevurdering, som netværket foretager på grundlag af kriterierne og betingelserne i bilag II, punkt 2, til delegeret afgørelse 2014/286/EU. For at give sundhedstjenesteyderen mulighed for at udtrykke sine holdninger til udtalelsen fra netværksbestyrelsen, bør sundhedstjenesteyderen kunne indsende bemærkninger til udkastet til udtalelse inden for en periode på én måned fra datoen fra modtagelsen af denne udtalelse.

| (5) | Der bør fastsættes rimelige frister for netværksbestyrelsen for så vidt angår udkastet til endelig udtalelse og den endelige udtalelse. Fristen for den endelige udtalelse bør derfor i princippet fastsættes til fire måneder. Hvis sundhedstjenesteyderen imidlertid indsender bemærkninger om netværksbestyrelsens udkast til udtalelse, bør fristen på fire måneder til at afgive den endelige udtalelse forlænges med én måned, således at netværksbestyrelsen kan tage hensyn til de indsendte bemærkninger. Hvis netværksbestyrelsen ikke udsender et udkast til udtalelse eller afgiver den endelige udtalelse inden for de fastsatte frister, bør den endelige udtalelse af hensyn til retssikkerheden betragtes som positiv. |
| --- | --- |

(5)

Der bør fastsættes rimelige frister for netværksbestyrelsen for så vidt angår udkastet til endelig udtalelse og den endelige udtalelse. Fristen for den endelige udtalelse bør derfor i princippet fastsættes til fire måneder. Hvis sundhedstjenesteyderen imidlertid indsender bemærkninger om netværksbestyrelsens udkast til udtalelse, bør fristen på fire måneder til at afgive den endelige udtalelse forlænges med én måned, således at netværksbestyrelsen kan tage hensyn til de indsendte bemærkninger. Hvis netværksbestyrelsen ikke udsender et udkast til udtalelse eller afgiver den endelige udtalelse inden for de fastsatte frister, bør den endelige udtalelse af hensyn til retssikkerheden betragtes som positiv.

| (6) | Hvis bestyrelsen for det netværk, som sundhedstjenesteyderen ønsker medlemskab af, afgiver en negativ udtalelse om ansøgningen om medlemskab, samtidig med at den har modtaget en godkendelse i form af en skriftlig erklæring fra den medlemsstat, hvor sundhedstjenesteyderen er etableret, bør etableringsmedlemsstaten have mulighed for at anmode rådet af medlemsstater om på grundlag af kriterierne og betingelserne i bilag II, punkt 2, til delegeret afgørelse 2014/286/EU at træffe afgørelse om, hvorvidt ansøgningen alligevel kan indgives til Kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Hvis bestyrelsen for det netværk, som sundhedstjenesteyderen ønsker medlemskab af, afgiver en negativ udtalelse om ansøgningen om medlemskab, samtidig med at den har modtaget en godkendelse i form af en skriftlig erklæring fra den medlemsstat, hvor sundhedstjenesteyderen er etableret, bør etableringsmedlemsstaten have mulighed for at anmode rådet af medlemsstater om på grundlag af kriterierne og betingelserne i bilag II, punkt 2, til delegeret afgørelse 2014/286/EU at træffe afgørelse om, hvorvidt ansøgningen alligevel kan indgives til Kommissionen.

| (7) | For at støtte sundhedspersoner på tværs af de europæiske netværk af referencecentre i at samarbejde på afstand om diagnosticering og behandling af patienter med komplekse sygdomme eller tilstande, der er sjældne eller har lav prævalens, på tværs af nationale grænser og for at fremme videnskabelig forskning i sådanne sygdomme og tilstande har Kommissionen udviklet et klinisk patientstyringssystem (»CPMS«) for europæiske netværk af referencecentre, der skal lette etableringen af europæiske netværk af referencecentre og sikre, at de fungerer, jf. artikel 12, stk. 4, litra c), i direktiv 2011/24/EU. |
| --- | --- |

(7)

For at støtte sundhedspersoner på tværs af de europæiske netværk af referencecentre i at samarbejde på afstand om diagnosticering og behandling af patienter med komplekse sygdomme eller tilstande, der er sjældne eller har lav prævalens, på tværs af nationale grænser og for at fremme videnskabelig forskning i sådanne sygdomme og tilstande har Kommissionen udviklet et klinisk patientstyringssystem (»CPMS«) for europæiske netværk af referencecentre, der skal lette etableringen af europæiske netværk af referencecentre og sikre, at de fungerer, jf. artikel 12, stk. 4, litra c), i direktiv 2011/24/EU.

| (8) | CPMS bør tilvejebringe en fælles infrastruktur for sundhedspersoner, således at de kan samarbejde inden for de europæiske netværk af referencecentre om diagnosticering og behandling af patienter med komplekse sygdomme eller tilstande, der er sjældne eller har lav prævalens. Det bør stille de hjælpemidler til rådighed, gennem hvilke udvekslingen af oplysninger og ekspertise om sådanne sygdomme finder sted inden for de europæiske netværk af referencecentre på den mest effektive måde. |
| --- | --- |

(8)

CPMS bør tilvejebringe en fælles infrastruktur for sundhedspersoner, således at de kan samarbejde inden for de europæiske netværk af referencecentre om diagnosticering og behandling af patienter med komplekse sygdomme eller tilstande, der er sjældne eller har lav prævalens. Det bør stille de hjælpemidler til rådighed, gennem hvilke udvekslingen af oplysninger og ekspertise om sådanne sygdomme finder sted inden for de europæiske netværk af referencecentre på den mest effektive måde.

| (9) | CPMS bør derfor bestå af en sikret IT-infrastruktur, der omfatter en fælles platform, hvor sundhedstjenesteydere, der er medlemmer af de europæiske netværk af referencecentre, tilknyttede partnere (4) eller gæstebrugere (»sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS«) kan udveksle oplysninger inden for netværkene om de pågældende patienter med det formål at lette deres adgang til sikker sundhedspleje af høj kvalitet og fremme effektivt samarbejde om sundhedsydelser mellem medlemsstater ved at lette udvekslingen af relevante oplysninger. |
| --- | --- |

(9)

CPMS bør derfor bestå af en sikret IT-infrastruktur, der omfatter en fælles platform, hvor sundhedstjenesteydere, der er medlemmer af de europæiske netværk af referencecentre, tilknyttede partnere (4) eller gæstebrugere (»sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS«) kan udveksle oplysninger inden for netværkene om de pågældende patienter med det formål at lette deres adgang til sikker sundhedspleje af høj kvalitet og fremme effektivt samarbejde om sundhedsydelser mellem medlemsstater ved at lette udvekslingen af relevante oplysninger.

| (10) | For at sikre overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne og sikre, at der anvendes et effektivt og sikret miljø til elektronisk udveksling af patienters personoplysninger mellem sundhedstjenesteydere inden for de europæiske netværk af referencecentre med det formål, der er omhandlet i artikel 12, stk. 2, i direktiv 2011/24/EU, bør en sådan udveksling kun finde sted efter eksplicit samtykke fra de pågældende patienter og udelukkende gennem CPMS. Sundhedstjenesteyderne har ansvaret for at garantere sikkerheden for de oplysninger, som de behandler uden for CPMS med henblik på at indlæse dem i CPMS, samt for de oplysninger, som ikke indlæses i CPMS, men som de behandler i forbindelse med CPMS (f.eks. samtykkeerklæringer), eller for de oplysninger, som de downloader fra CPMS og behandler uden for CPMS. |
| --- | --- |

(10)

For at sikre overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne og sikre, at der anvendes et effektivt og sikret miljø til elektronisk udveksling af patienters personoplysninger mellem sundhedstjenesteydere inden for de europæiske netværk af referencecentre med det formål, der er omhandlet i artikel 12, stk. 2, i direktiv 2011/24/EU, bør en sådan udveksling kun finde sted efter eksplicit samtykke fra de pågældende patienter og udelukkende gennem CPMS. Sundhedstjenesteyderne har ansvaret for at garantere sikkerheden for de oplysninger, som de behandler uden for CPMS med henblik på at indlæse dem i CPMS, samt for de oplysninger, som ikke indlæses i CPMS, men som de behandler i forbindelse med CPMS (f.eks. samtykkeerklæringer), eller for de oplysninger, som de downloader fra CPMS og behandler uden for CPMS.

| (11) | I CPMS behandles følsomme oplysninger om patienter, der lider af komplekse sygdomme, der er sjældne eller har lav prævalens. Disse oplysninger behandles udelukkende for at lette diagnosticering og behandling af patienter, for at indlæse dem i relevante registre eller andre databaser vedrørende komplekse sygdomme, der er sjældne eller har lav prævalens, som tjener et videnskabeligt forskningsformål eller et klinisk eller sundhedspolitisk formål og til at kontakte potentielle deltagere i videnskabelige forskningsinitiativer. Sundhedstjenesteydere inden for de europæiske netværk af referencecentre bør kunne behandle patientoplysningerne i CPMS, når de har indhentet specifikt, informeret og frivilligt samtykke fra patienterne til at anvende disse oplysninger til tre mulige formål (lægelig vurdering af sagen med henblik på rådgivning om diagnosticering og behandling, indlæsning af oplysningerne i registre for sjældne sygdomme eller andre databaser for komplekse sygdomme, der er sjældne eller har lav prævalens, og mulighed for, at patienterne kan kontaktes med henblik på deltagelse i videnskabelige forskningsinitiativer). Dette samtykke skal indhentes separat for hvert af disse tre formål. Afgørelsen skal fastlægge formålet med og sikkerhedsforanstaltningerne for behandlingen af sådanne oplysninger i CPMS. Navnlig bør Kommissionen fastlægge de generelle aspekter af CPMS i forhold til hvert enkelt netværk, tilvejebringe og vedligeholde den sikrede IT-infrastruktur, der kræves til dette formål, og sikre, at den fungerer rent teknisk og er sikker. I tråd med princippet om dataminimering bør Kommissionen kun behandle personoplysninger, der er strengt nødvendige for at sikre administrationen af CPMS i forhold til hvert enkelt netværk, og bør derfor ikke have adgang til patienters sundhedsoplysninger, som udveksles i de europæiske netværk af referencecentre, medmindre det er strengt nødvendigt for at opfylde dens forpligtelser som fælles dataansvarlig. |
| --- | --- |

(11)

I CPMS behandles følsomme oplysninger om patienter, der lider af komplekse sygdomme, der er sjældne eller har lav prævalens. Disse oplysninger behandles udelukkende for at lette diagnosticering og behandling af patienter, for at indlæse dem i relevante registre eller andre databaser vedrørende komplekse sygdomme, der er sjældne eller har lav prævalens, som tjener et videnskabeligt forskningsformål eller et klinisk eller sundhedspolitisk formål og til at kontakte potentielle deltagere i videnskabelige forskningsinitiativer. Sundhedstjenesteydere inden for de europæiske netværk af referencecentre bør kunne behandle patientoplysningerne i CPMS, når de har indhentet specifikt, informeret og frivilligt samtykke fra patienterne til at anvende disse oplysninger til tre mulige formål (lægelig vurdering af sagen med henblik på rådgivning om diagnosticering og behandling, indlæsning af oplysningerne i registre for sjældne sygdomme eller andre databaser for komplekse sygdomme, der er sjældne eller har lav prævalens, og mulighed for, at patienterne kan kontaktes med henblik på deltagelse i videnskabelige forskningsinitiativer). Dette samtykke skal indhentes separat for hvert af disse tre formål. Afgørelsen skal fastlægge formålet med og sikkerhedsforanstaltningerne for behandlingen af sådanne oplysninger i CPMS. Navnlig bør Kommissionen fastlægge de generelle aspekter af CPMS i forhold til hvert enkelt netværk, tilvejebringe og vedligeholde den sikrede IT-infrastruktur, der kræves til dette formål, og sikre, at den fungerer rent teknisk og er sikker. I tråd med princippet om dataminimering bør Kommissionen kun behandle personoplysninger, der er strengt nødvendige for at sikre administrationen af CPMS i forhold til hvert enkelt netværk, og bør derfor ikke have adgang til patienters sundhedsoplysninger, som udveksles i de europæiske netværk af referencecentre, medmindre det er strengt nødvendigt for at opfylde dens forpligtelser som fælles dataansvarlig.

| (12) | Denne gennemførelsesafgørelse bør kun finde anvendelse på behandling af personoplysninger, som foretages i CPMS, navnlig kontaktoplysninger og sundhedsoplysninger, inden for de europæiske netværk af referencecentre. |
| --- | --- |

(12)

Denne gennemførelsesafgørelse bør kun finde anvendelse på behandling af personoplysninger, som foretages i CPMS, navnlig kontaktoplysninger og sundhedsoplysninger, inden for de europæiske netværk af referencecentre.

| (13) | Ved artikel 26 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (5) og artikel 28 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (6) pålægges fælles dataansvarlige for behandlingsaktiviteter i forbindelse med personoplysninger en forpligtelse til på en gennemsigtig måde at fastlægge deres respektive ansvar for overholdelse af forpligtelserne i henhold til nævnte forordninger. Heri fastsættes også muligheden for, at disse ansvar kan fastlægges i EU-retten eller medlemsstaternes nationale ret, som de dataansvarlige er underlagt. |
| --- | --- |

(13)

Ved artikel 26 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (5) og artikel 28 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (6) pålægges fælles dataansvarlige for behandlingsaktiviteter i forbindelse med personoplysninger en forpligtelse til på en gennemsigtig måde at fastlægge deres respektive ansvar for overholdelse af forpligtelserne i henhold til nævnte forordninger. Heri fastsættes også muligheden for, at disse ansvar kan fastlægges i EU-retten eller medlemsstaternes nationale ret, som de dataansvarlige er underlagt.

| (14) | Gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(14)

Gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU bør derfor ændres.

| (15) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 og afgav udtalelse den 13. september 2018. |
| --- | --- |

(15)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 og afgav udtalelse den 13. september 2018.

| (16) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 16 i direktiv 2011/24/EU — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 16 i direktiv 2011/24/EU —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU foretages følgende ændringer:

| 1) | Som artikel 1a indsættes:

  »Artikel 1a
  Definitioner
  I denne gennemførelsesafgørelse forstås ved:
  a)   »koordinator for et europæisk netværk af referencecentre«: den person, som det medlem af et europæisk netværk af referencecentre, der er udvalgt som koordinerende medlem, har udpeget som netværkets koordinator af, jf. betragtning 3 og artikel 4 i delegeret afgørelse 2014/286/EU
  b)   »netværksbestyrelse«: et organ, der har ansvaret for styringen af netværket, og som består af repræsentanter for hvert af netværkets medlemmer, jf. betragtning 3 og bilag I, punkt 1, litra b), nr. ii), til delegeret afgørelse 2014/286/EU
  c)   »tilknyttet partner«: (associeret nationalt center, nationalt samarbejdscenter og national koordineringscentral), jf. betragtning 14 og bilag I, punkt 7, litra c), i delegeret afgørelse 2014/286/EU og erklæringen fra rådet af medlemsstater af 10. oktober 2017
  d)   »gæstebruger«: en sundhedstjenesteyder, der ikke er medlem eller tilknyttet partner, som efter godkendelse fra koordinatoren for det kompetente europæiske netværk af referencecentre har ret til i en begrænset tidsperiode at indlæse patienter i CPMS og deltage i det panel, der vedrører den pågældende patient, eller deltage i et specifikt panel som ekspert«. |
| --- | --- |

1)

Som artikel 1a indsættes:

»Artikel 1a

Definitioner

I denne gennemførelsesafgørelse forstås ved:

a)   »koordinator for et europæisk netværk af referencecentre«: den person, som det medlem af et europæisk netværk af referencecentre, der er udvalgt som koordinerende medlem, har udpeget som netværkets koordinator af, jf. betragtning 3 og artikel 4 i delegeret afgørelse 2014/286/EU

b)   »netværksbestyrelse«: et organ, der har ansvaret for styringen af netværket, og som består af repræsentanter for hvert af netværkets medlemmer, jf. betragtning 3 og bilag I, punkt 1, litra b), nr. ii), til delegeret afgørelse 2014/286/EU

c)   »tilknyttet partner«: (associeret nationalt center, nationalt samarbejdscenter og national koordineringscentral), jf. betragtning 14 og bilag I, punkt 7, litra c), i delegeret afgørelse 2014/286/EU og erklæringen fra rådet af medlemsstater af 10. oktober 2017

d)   »gæstebruger«: en sundhedstjenesteyder, der ikke er medlem eller tilknyttet partner, som efter godkendelse fra koordinatoren for det kompetente europæiske netværk af referencecentre har ret til i en begrænset tidsperiode at indlæse patienter i CPMS og deltage i det panel, der vedrører den pågældende patient, eller deltage i et specifikt panel som ekspert«.

| 2) | I artikel 8 indsættes som stk. 4, 5 og 6:

  »4.   Hvis Kommissionen vurderer, at kravene i artikel 8, stk. 2 og 3, er opfyldt, skal bestyrelsen for det netværk, som sundhedstjenesteyderen ønsker medlemskab af, afgive udtalelse om ansøgningen om medlemskab efter en fagfællevurdering, som netværket foretager på grundlag af kriterierne og betingelserne i punkt 2 i bilag II til delegeret afgørelse 2014/286/EU.


  5.   Før den afgiver den i stk. 4 omhandlede udtalelse og inden for tre måneder fra det tidspunkt, hvor Kommissionen har bekræftet, at de i artikel 8, stk. 2 og 3, omhandlede krav er opfyldt, fremsender netværksbestyrelsen et udkast til udtalelse til den ansøgende sundhedstjenesteyder, som kan indsende bemærkninger til netværket inden for én måned efter modtagelsen af udkastet til udtalelse. Hvis netværksbestyrelsen ikke modtager bemærkninger til dette udkast, skal den afgive en endelig udtalelse om ansøgningen om medlemskab inden for fire måneder fra det tidspunkt, hvor Kommissionen har bekræftet, at de i artikel 8, stk. 2 og 3, fastsatte krav er opfyldt.
  Hvis netværksbestyrelsen modtager bemærkninger, forlænges fristen for afgivelse af den endelige udtalelse til fem måneder fra det tidspunkt, hvor Kommissionen har bekræftet, at de i artikel 8, stk. 2 og 3, fastsatte krav er opfyldt. Når netværksbestyrelsen modtager bemærkninger, ændrer den sin udtalelse, idet den redegør for, hvorvidt bemærkningerne begrunder en ændring af dens vurdering. Hvis netværksbestyrelsen ikke fremsender et udkast til udtalelse eller afgiver sin endelige udtalelse inden for de fastsatte frister, betragtes den endelige udtalelse som positiv.


  6.   Hvis netværksbestyrelsen afgiver en negativ udtalelse, kan rådet af medlemsstater efter anmodning fra etableringsmedlemsstaten udsende en positiv udtalelse efter en fornyet vurdering af ansøgningen på grundlag af kriterierne og betingelserne i bilag II, punkt 2, til delegeret afgørelse 2014/286/EU. Denne positive udtalelse skal vedlægges ansøgningen.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 8 indsættes som stk. 4, 5 og 6:

»4.   Hvis Kommissionen vurderer, at kravene i artikel 8, stk. 2 og 3, er opfyldt, skal bestyrelsen for det netværk, som sundhedstjenesteyderen ønsker medlemskab af, afgive udtalelse om ansøgningen om medlemskab efter en fagfællevurdering, som netværket foretager på grundlag af kriterierne og betingelserne i punkt 2 i bilag II til delegeret afgørelse 2014/286/EU.

5.   Før den afgiver den i stk. 4 omhandlede udtalelse og inden for tre måneder fra det tidspunkt, hvor Kommissionen har bekræftet, at de i artikel 8, stk. 2 og 3, omhandlede krav er opfyldt, fremsender netværksbestyrelsen et udkast til udtalelse til den ansøgende sundhedstjenesteyder, som kan indsende bemærkninger til netværket inden for én måned efter modtagelsen af udkastet til udtalelse. Hvis netværksbestyrelsen ikke modtager bemærkninger til dette udkast, skal den afgive en endelig udtalelse om ansøgningen om medlemskab inden for fire måneder fra det tidspunkt, hvor Kommissionen har bekræftet, at de i artikel 8, stk. 2 og 3, fastsatte krav er opfyldt.

Hvis netværksbestyrelsen modtager bemærkninger, forlænges fristen for afgivelse af den endelige udtalelse til fem måneder fra det tidspunkt, hvor Kommissionen har bekræftet, at de i artikel 8, stk. 2 og 3, fastsatte krav er opfyldt. Når netværksbestyrelsen modtager bemærkninger, ændrer den sin udtalelse, idet den redegør for, hvorvidt bemærkningerne begrunder en ændring af dens vurdering. Hvis netværksbestyrelsen ikke fremsender et udkast til udtalelse eller afgiver sin endelige udtalelse inden for de fastsatte frister, betragtes den endelige udtalelse som positiv.

6.   Hvis netværksbestyrelsen afgiver en negativ udtalelse, kan rådet af medlemsstater efter anmodning fra etableringsmedlemsstaten udsende en positiv udtalelse efter en fornyet vurdering af ansøgningen på grundlag af kriterierne og betingelserne i bilag II, punkt 2, til delegeret afgørelse 2014/286/EU. Denne positive udtalelse skal vedlægges ansøgningen.«

| 3) | Artikel 9, stk. 1, affattes således:

  »1.   Hvis der udsendes en positiv udtalelse i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5 eller 6, udpeger Kommissionen et organ, der skal vurdere den ansøgning om medlemsskab, som den ledsager.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 9, stk. 1, affattes således:

»1.   Hvis der udsendes en positiv udtalelse i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5 eller 6, udpeger Kommissionen et organ, der skal vurdere den ansøgning om medlemsskab, som den ledsager.«

| 4) | I kapitel IV indsættes som artikel 15a:

  »Artikel 15a
  Udveksling af oplysninger og ekspertise blandt medlemsstater
  Medlemsstaterne opfordres til at udveksle oplysninger og ekspertise inden for rådet af medlemsstater for at udstikke retningslinjer for udviklingen af de europæiske netværk af referencecentre, give vejledning til netværkene og medlemsstaterne og rådgive Kommissionen om spørgsmål vedrørende etablering af netværkene.« |
| --- | --- |

4)

I kapitel IV indsættes som artikel 15a:

»Artikel 15a

Udveksling af oplysninger og ekspertise blandt medlemsstater

Medlemsstaterne opfordres til at udveksle oplysninger og ekspertise inden for rådet af medlemsstater for at udstikke retningslinjer for udviklingen af de europæiske netværk af referencecentre, give vejledning til netværkene og medlemsstaterne og rådgive Kommissionen om spørgsmål vedrørende etablering af netværkene.«

| 5) | Som artikel 16a indsættes:

  »Artikel 16a
  Det kliniske patientstyringssystem

  1.   Herved oprettes et klinisk patientstyringssystem (»CPMS«) til elektronisk udveksling af patienters personoplysninger mellem sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, inden for de europæiske netværk af referencecentre.


  2.   CPMS skal bestå af et sikret IT-værktøj, som Kommissionen stiller rådighed, med henblik på deling og lagring af patientoplysninger samt tidstro og rettidig kommunikation af patientsager inden for de europæiske netværk af referencecentre.


  3.   Det skal bl.a. omfatte en fremviser af billeddiagnostik, dataindberetningskapaciteter, brugerdefinerede datasæt, og det skal indeholde tilstrækkelige databeskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med bilag I.« |
| --- | --- |

5)

Som artikel 16a indsættes:

»Artikel 16a

Det kliniske patientstyringssystem

1.   Herved oprettes et klinisk patientstyringssystem (»CPMS«) til elektronisk udveksling af patienters personoplysninger mellem sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, inden for de europæiske netværk af referencecentre.

2.   CPMS skal bestå af et sikret IT-værktøj, som Kommissionen stiller rådighed, med henblik på deling og lagring af patientoplysninger samt tidstro og rettidig kommunikation af patientsager inden for de europæiske netværk af referencecentre.

3.   Det skal bl.a. omfatte en fremviser af billeddiagnostik, dataindberetningskapaciteter, brugerdefinerede datasæt, og det skal indeholde tilstrækkelige databeskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med bilag I.«

| 6) | Som artikel 16b indsættes:

  »Artikel 16b
  Personoplysninger, der behandles i CPMS

  1.   Patienters personoplysninger, dvs. navn, køn, fødselsdato og -sted samt andre personoplysninger, der er nødvendige med henblik på diagnosticering og behandling, skal udveksles og behandles inden for de europæiske netværk af referencecentre udelukkende gennem CPMS. Denne behandling begrænses til formål, der vedrører lettelse af samarbejdet om den lægelige vurdering af en patientsag med henblik på diagnosticering og behandling, indlæsning af oplysninger i registre eller andre databaser vedrørende komplekse sygdomme, der er sjældne eller har lav prævalens, som tjener videnskabelige forskningsmæssige, kliniske eller sundhedspolitiske formål, og kontakt med potentielle deltagere i videnskabelige forskningsinitiativer. Den skal baseres på et samtykke, der er indhentet i overensstemmelse med bilag IV.


  2.   Kommissionen betragtes som dataansvarlig ved behandlingen af personoplysninger, der vedrører forvaltningen af adgangsrettigheder, og behandler disse oplysninger på grundlag af et eksplicit samtykke fra de enkeltpersoner, som sundhedstjenesteyderne har identificeret som brugere, og som det relevante europæiske netværk for referencecentre har godkendt, i det omfang det er nødvendigt at sikre:






  a) | at der er givet adgangsrettigheder til disse enkeltpersoner |
| --- | --- | --- |

6)

Som artikel 16b indsættes:

»Artikel 16b

Personoplysninger, der behandles i CPMS

1.   Patienters personoplysninger, dvs. navn, køn, fødselsdato og -sted samt andre personoplysninger, der er nødvendige med henblik på diagnosticering og behandling, skal udveksles og behandles inden for de europæiske netværk af referencecentre udelukkende gennem CPMS. Denne behandling begrænses til formål, der vedrører lettelse af samarbejdet om den lægelige vurdering af en patientsag med henblik på diagnosticering og behandling, indlæsning af oplysninger i registre eller andre databaser vedrørende komplekse sygdomme, der er sjældne eller har lav prævalens, som tjener videnskabelige forskningsmæssige, kliniske eller sundhedspolitiske formål, og kontakt med potentielle deltagere i videnskabelige forskningsinitiativer. Den skal baseres på et samtykke, der er indhentet i overensstemmelse med bilag IV.

2.   Kommissionen betragtes som dataansvarlig ved behandlingen af personoplysninger, der vedrører forvaltningen af adgangsrettigheder, og behandler disse oplysninger på grundlag af et eksplicit samtykke fra de enkeltpersoner, som sundhedstjenesteyderne har identificeret som brugere, og som det relevante europæiske netværk for referencecentre har godkendt, i det omfang det er nødvendigt at sikre:

a)

at der er givet adgangsrettigheder til disse enkeltpersoner

| b) | at disse enkeltpersoner kan udøve deres rettigheder og opfylde deres forpligtelser, og |
| --- | --- |

b)

at disse enkeltpersoner kan udøve deres rettigheder og opfylde deres forpligtelser, og

| c) | at den kan opfylde sine forpligtelser som dataansvarlig. |
| --- | --- |

c)

at den kan opfylde sine forpligtelser som dataansvarlig.

3.   Kommissionen har ikke adgang til patienters personlysninger, medmindre det er strengt nødvendigt for, at den kan opfylde sine forpligtelser som fælles dataansvarlig.

4.   Kun personer, der er godkendt af de europæiske netværk for referencecentre, og som hører ind under de kategorier af personale og andre enkeltpersoner, der er tilknyttet de sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, kan få adgang til patienters personoplysninger i CPMS.

5.   Den pågældende patients navn samt dennes fødselssted og præcise fødselsdato skal krypteres og pseudonymiseres i CPMS. Andre personoplysninger, der er nødvendige med henblik på diagnosticering og behandling, skal pseudonymiseres. Brugere af CPMS fra andre sundhedstjenesteydere må kun have adgang til pseudonymiserede oplysninger med henblik på paneldebatter og vurdering af patientsager.

6.   Kommissionen sørger for sikkerheden i forbindelse med overførsel og lagring af personoplysninger.

7.   Sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, skal slette oplysninger, der ikke længere er nødvendige. Patienters personoplysninger må kun gemmes så længe det er nødvendigt af hensyn til sundhedsydelser for patienter, diagnosticering af sygdomme eller med henblik på at sikre sundhedsydelser inden for et europæisk netværk af referencecentre for patientens familiemedlemmer. Mindst hvert 15. år skal hver af de sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, vurdere behovet for at opbevare de patientoplysninger, som de er dataansvarlige for.

8.   Kommissionen og de sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, afprøver, vurderer og evaluerer regelmæssigt effektiviteten af de tekniske og organisatoriske foranstaltninger, der skal garantere sikkerheden i forbindelse med behandling af personoplysninger i CPMS.«

| 7) | Som artikel 16c indsættes:

  »Artikel 16c
  Fælles dataansvar for patienters personlysninger, som behandles i CPMS

  1.   Hver af de sundhedstjenesteydere, som behandler patientoplysninger i CPMS, og Kommissionen er fælles dataansvarlige i forbindelse med behandlingen af disse oplysninger i CPMS.


  2.   Med henblik på stk. 1 fordeles ansvar blandt de fælles dataansvarlige i overensstemmelse med bilag III.


  3.   Hver af de fælles dataansvarlige overholder den relevante EU-ret og nationale lovgivning, som den respektive dataansvarlige er omfattet af.« |
| --- | --- |

7)

Som artikel 16c indsættes:

»Artikel 16c

Fælles dataansvar for patienters personlysninger, som behandles i CPMS

1.   Hver af de sundhedstjenesteydere, som behandler patientoplysninger i CPMS, og Kommissionen er fælles dataansvarlige i forbindelse med behandlingen af disse oplysninger i CPMS.

2.   Med henblik på stk. 1 fordeles ansvar blandt de fælles dataansvarlige i overensstemmelse med bilag III.

3.   Hver af de fælles dataansvarlige overholder den relevante EU-ret og nationale lovgivning, som den respektive dataansvarlige er omfattet af.«

| 8) | Som bilag III indsættes teksten som angivet i bilag I til denne afgørelse. |
| --- | --- |

8)

Som bilag III indsættes teksten som angivet i bilag I til denne afgørelse.

| 9) | Som bilag IV indsættes teksten som angivet i bilag II til denne afgørelse. |
| --- | --- |

9)

Som bilag IV indsættes teksten som angivet i bilag II til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 88 af 4.4.2011, s. 45.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU af 10. marts 2014 om fastsættelse af kriterier for etablering og evaluering af europæiske netværk af referencecentre og deres medlemmer og for lettelse af udvekslingen af oplysninger og ekspertise om etablering og evaluering af sådanne netværk (EUT L 147 af 17.5.2014, s. 79).

2

(3)  Kommissionens delegerede afgørelse 2014/286/EU af 10. marts 2014 om fastsættelse af kriterier og betingelser, som europæiske netværk af referencecentre og de sundhedstjenesteydere, der ønsker at blive medlemmer af et europæisk netværk af referencecentre, skal opfylde (EUT L 147 af 17.5.2014, s. 71).

3

(4)  Jf. betragtning 14 og bilag I, punkt 7, litra c), i delegeret afgørelse 2014/286/EU og erklæringen fra rådet af medlemsstater af 10. oktober 2017, som findes her: https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ern/docs/boms_affiliated_partners_en.pdf

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

6

---

BILAG I

»BILAG III

ANSVARSFORDELING BLANDT FÆLLES DATAANSVARLIGE

| 1. | Kommissionen har ansvaret for:






  i) | oprettelse, drift og administration af CPMS |
| --- | --- | --- |

1.

i)

oprettelse, drift og administration af CPMS

| ii) | når det er nødvendigt, at stille tekniske hjælpemidler til rådighed for sundhedstjenesteydere, således at patienter kan udøve deres rettigheder gennem CPMS i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725, og at besvare og behandle henvendelser fra registrerede, når det er påkrævet i henhold til den gældende lovgivning |
| --- | --- |

ii)

når det er nødvendigt, at stille tekniske hjælpemidler til rådighed for sundhedstjenesteydere, således at patienter kan udøve deres rettigheder gennem CPMS i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725, og at besvare og behandle henvendelser fra registrerede, når det er påkrævet i henhold til den gældende lovgivning

| iii) | at sikre, at CPMS opfylder de krav, der finder anvendelse på Kommissionens kommunikations- og informationssystemer (1) |
| --- | --- |

iii)

at sikre, at CPMS opfylder de krav, der finder anvendelse på Kommissionens kommunikations- og informationssystemer (1)

| iv) | at definere og gennemføre de tekniske hjælpemidler, som skal gøre det muligt for patienter at udøve deres rettigheder i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 |
| --- | --- |

iv)

at definere og gennemføre de tekniske hjælpemidler, som skal gøre det muligt for patienter at udøve deres rettigheder i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725

| v) | at meddele sundhedstjenesteyderne ethvert brud på sikkerheden i forbindelse med personoplysninger |
| --- | --- |

v)

at meddele sundhedstjenesteyderne ethvert brud på sikkerheden i forbindelse med personoplysninger

| vi) | at eksportere personoplysninger fra CPMS, hvis behandlingsudstyret for personoplysninger ændres |
| --- | --- |

vi)

at eksportere personoplysninger fra CPMS, hvis behandlingsudstyret for personoplysninger ændres

| vii) | at identificere de kategorier af personale og andre enkeltpersoner, som kan tildeles adgang til CPMS, og som er tilknyttet de sundhedstjenesteydere, der har adgangstilladelse til CPMS |
| --- | --- |

vii)

at identificere de kategorier af personale og andre enkeltpersoner, som kan tildeles adgang til CPMS, og som er tilknyttet de sundhedstjenesteydere, der har adgangstilladelse til CPMS

| viii) | at sikre, at patienternes respektive navne og fødselssteder (medmindre det er nødvendigt med henblik på diagnosticering og behandling) og præcise fødselsdatoer krypteres og pseudonymiseres, og at andre personoplysninger, der er nødvendige med henblik på diagnosticering og behandling, pseudonymiseres i CPMS |
| --- | --- |

viii)

at sikre, at patienternes respektive navne og fødselssteder (medmindre det er nødvendigt med henblik på diagnosticering og behandling) og præcise fødselsdatoer krypteres og pseudonymiseres, og at andre personoplysninger, der er nødvendige med henblik på diagnosticering og behandling, pseudonymiseres i CPMS

| ix) | at der indføres tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger til at garantere sikkerheden og fortroligheden i forbindelse med personoplysninger, der behandles gennem CPMS. |
| --- | --- |

ix)

at der indføres tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger til at garantere sikkerheden og fortroligheden i forbindelse med personoplysninger, der behandles gennem CPMS.

| 2. | Hver af de sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, har ansvar for:






  i) | at udpege de patienter, hvis personoplysninger behandles gennem CPMS |
| --- | --- | --- |

2.

i)

at udpege de patienter, hvis personoplysninger behandles gennem CPMS

| ii) | at indsamle og sikre, at der altid foreligger eksplicitte, informerede, frivillige og specifikke samtykker fra de patienter, hvis personoplysninger behandles gennem CPMS, i overensstemmelse med de obligatoriske mindstekrav til den samtykkeformular, der er præciseret i bilag IV |
| --- | --- |

ii)

at indsamle og sikre, at der altid foreligger eksplicitte, informerede, frivillige og specifikke samtykker fra de patienter, hvis personoplysninger behandles gennem CPMS, i overensstemmelse med de obligatoriske mindstekrav til den samtykkeformular, der er præciseret i bilag IV

| iii) | at fungere som kontaktpunkt for deres patienter, herunder når de udøver deres rettigheder, at besvare henvendelser fra patienter eller repræsentanter og sikre, at patienter, hvis oplysninger behandles gennem CPMS, har mulighed for at udøve deres rettigheder i overensstemmelse med lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger, idet de i nødvendigt omfang anvender de tekniske hjælpemidler, som Kommissionen stiller til rådighed i overensstemmelse med punkt 1, litra ii) |
| --- | --- |

iii)

at fungere som kontaktpunkt for deres patienter, herunder når de udøver deres rettigheder, at besvare henvendelser fra patienter eller repræsentanter og sikre, at patienter, hvis oplysninger behandles gennem CPMS, har mulighed for at udøve deres rettigheder i overensstemmelse med lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger, idet de i nødvendigt omfang anvender de tekniske hjælpemidler, som Kommissionen stiller til rådighed i overensstemmelse med punkt 1, litra ii)

| iv) | mindst hvert 15. år at vurdere, hvorvidt det er nødvendigt at behandle specifikke patienters personoplysninger i CPMS |
| --- | --- |

iv)

mindst hvert 15. år at vurdere, hvorvidt det er nødvendigt at behandle specifikke patienters personoplysninger i CPMS

| v) | at garantere sikkerheden og fortroligheden i forbindelse med behandling af patienters personoplysninger uden for CPMS, som foretages af den pågældende sundhedstjenesteyder, når sådanne oplysninger behandles med henblik på eller i forbindelse med behandling af patienters personoplysninger gennem CPMS |
| --- | --- |

v)

at garantere sikkerheden og fortroligheden i forbindelse med behandling af patienters personoplysninger uden for CPMS, som foretages af den pågældende sundhedstjenesteyder, når sådanne oplysninger behandles med henblik på eller i forbindelse med behandling af patienters personoplysninger gennem CPMS

| vi) | at meddele ethvert brud på sikkerheden i forbindelse med personoplysninger med hensyn til patientoplysninger, der behandles gennem CPMS, til Kommissionen, de kompetente tilsynsmyndigheder og, når det er påkrævet, til patienterne, jf. artikel 33 og 34 i forordning (EU) 2016/679, eller hvis Kommissionen anmoder herom |
| --- | --- |

vi)

at meddele ethvert brud på sikkerheden i forbindelse med personoplysninger med hensyn til patientoplysninger, der behandles gennem CPMS, til Kommissionen, de kompetente tilsynsmyndigheder og, når det er påkrævet, til patienterne, jf. artikel 33 og 34 i forordning (EU) 2016/679, eller hvis Kommissionen anmoder herom

| vii) | i overensstemmelse med adgangskriterierne i punkt 1, litra vii), i dette bilag at identificere det personale og andre enkeltpersoner, der er tilknyttet disse, og som skal tildeles adgang til patienters personoplysninger i CPMS og meddele Kommissionen dette |
| --- | --- |

vii)

i overensstemmelse med adgangskriterierne i punkt 1, litra vii), i dette bilag at identificere det personale og andre enkeltpersoner, der er tilknyttet disse, og som skal tildeles adgang til patienters personoplysninger i CPMS og meddele Kommissionen dette

| viii) | at sikre, at deres personale og andre enkeltpersoner, der er tilknyttet disse, og som har adgang til patienters personoplysninger i CPMS, i tilstrækkelig grad er uddannet til at sikre, at de varetager deres opgaver i overensstemmelse med de regler, der gælder for beskyttelse af personoplysninger, og at de er bundet af tavshedspligt som omhandlet i artikel 9, stk. 3, i forordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

viii)

at sikre, at deres personale og andre enkeltpersoner, der er tilknyttet disse, og som har adgang til patienters personoplysninger i CPMS, i tilstrækkelig grad er uddannet til at sikre, at de varetager deres opgaver i overensstemmelse med de regler, der gælder for beskyttelse af personoplysninger, og at de er bundet af tavshedspligt som omhandlet i artikel 9, stk. 3, i forordning (EU) 2016/679.

---

(1)  Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2017/46 af 10. januar 2017 om kommunikations- og informationssystemernes sikkerhed i Europa-Kommissionen (EUT L 6 af 11.1.2017, s. 40) og Kommissionens afgørelse af 13. december 2017 om gennemførelsesbestemmelser til artikel 3, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14 og 15 i afgørelse (EU, Euratom) 2017/46 om kommunikations- og informationssystemernes sikkerhed i Europa-Kommissionen (C(2017) 8841 final).

1

---

BILAG II

»BILAG IV

Obligatoriske mindstekrav til den samtykkeformular, som sundhedstjenesteydere med adgangstilladelse til CPMS, skal forelægge

| 1. | I samtykkeformularen skal der redegøres for retsgrundlaget for og de retlige forhold omkring behandlingen, konceptet for og formålet med de europæiske netværk af referencecentre, der er etableret ved direktiv 2011/24/EU om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser. Den skal orientere om de specifikke behandlingsaktiviteter og den registreredes rettigheder i overensstemmelse med den gældende lovgivning om beskyttelse af personoplysninger. Den skal præcisere, at netværk består af medlemmer, der er højt specialiserede sundhedstjenesteydere, og at de skal gøre det muligt for sundhedspersoner at samarbejde om at støtte patienter med komplekse sygdomme eller tilstande, der er sjældne eller har lav prævalens, som har brug for højt specialiserede sundhedsydelser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I samtykkeformularen skal der anmodes om patientens eksplicitte samtykke til at dele dennes personoplysninger med ét eller flere europæiske netværk af referencecentre udelukkende med det formål at forbedre vedkommendes adgang til diagnosticering og behandling og levering af sundhedsydelser af høj kvalitet. Med henblik herpå skal følgende fremgå:






  a) | Hvis der gives samtykke hertil, vil patienternes personoplysninger blive behandlet af sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, idet de overholder følgende betingelser:






  i) | Den pågældende patients navn samt dennes fødselssted og præcise fødselsdato indgår ikke i de delte oplysninger. Patientens identifikationsoplysninger erstattes af en unik identifikator, der hindrer, at patienten kan identificeres af andre end sundhedstjenesteyderen (pseudonymisering). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Hvis der gives samtykke hertil, vil patienternes personoplysninger blive behandlet af sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, idet de overholder følgende betingelser:

i)

Den pågældende patients navn samt dennes fødselssted og præcise fødselsdato indgår ikke i de delte oplysninger. Patientens identifikationsoplysninger erstattes af en unik identifikator, der hindrer, at patienten kan identificeres af andre end sundhedstjenesteyderen (pseudonymisering).

| ii) | Kun oplysninger, der er relevante med henblik på diagnosticering og behandling, deles. Dette kan omfatte fødselsregion og bopælsområde, køn, fødselsår og -måned, billeddiagnostik, laboratorierapporter samt biologiske stikprøvedata. Det kan også omfatte breve og rapporter fra andre sundhedspersoner, som tidligere har leveret sundhedsydelser til patienten. |
| --- | --- |

ii)

Kun oplysninger, der er relevante med henblik på diagnosticering og behandling, deles. Dette kan omfatte fødselsregion og bopælsområde, køn, fødselsår og -måned, billeddiagnostik, laboratorierapporter samt biologiske stikprøvedata. Det kan også omfatte breve og rapporter fra andre sundhedspersoner, som tidligere har leveret sundhedsydelser til patienten.

| iii) | Patientens oplysninger deles gennem det kliniske patientstyringssystem (CPMS), som er et sikret elektronisk informationssystem. |
| --- | --- |

iii)

Patientens oplysninger deles gennem det kliniske patientstyringssystem (CPMS), som er et sikret elektronisk informationssystem.

| iv) | Kun sundhedspersoner og andre enkeltpersoner med tilknytning til sådanne sundhedstjenesteydere, som er bundet af tavshedspligt, og som har adgangstilladelse til patienters oplysninger i netværkene, har adgang til patientens oplysninger. |
| --- | --- |

iv)

Kun sundhedspersoner og andre enkeltpersoner med tilknytning til sådanne sundhedstjenesteydere, som er bundet af tavshedspligt, og som har adgangstilladelse til patienters oplysninger i netværkene, har adgang til patientens oplysninger.

| v) | Sundhedspersoner og andre enkeltpersoner med tilknytning til sådanne sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til patienters oplysninger, kan foretage søgninger i CPMS og generere rapporter for at identificere lignende patientsager. |
| --- | --- |

v)

Sundhedspersoner og andre enkeltpersoner med tilknytning til sådanne sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til patienters oplysninger, kan foretage søgninger i CPMS og generere rapporter for at identificere lignende patientsager.

| b) | Hvis der ikke gives samtykke hertil, får det på ingen måde betydning for sundhedstjenesteyderens levering af sundhedsydelser til den pågældende patient. |
| --- | --- |

b)

Hvis der ikke gives samtykke hertil, får det på ingen måde betydning for sundhedstjenesteyderens levering af sundhedsydelser til den pågældende patient.

| 3. | I samtykkeformularen skal der også anmodes om yderligere samtykke fra patienten til, at dennes oplysninger kan indlæses i registre eller andre databaser vedrørende komplekse sygdomme, der er sjældne eller har lav prævalens, som tjener videnskabelige forskningsmæssige, kliniske eller politiske formål. Hvis der anmodes om samtykke hertil, skal konceptet for og formålet med registre eller databaser vedrørende sjældne sygdomme beskrives i samtykkeformularen, og følgende skal præciseres:






  a) | Hvis der gives samtykke hertil, vil patientens personoplysninger blive behandlet af sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, idet de overholder følgende betingelser:






  i) | Kun oplysninger vedrørende patientens helbredstilstand deles. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Hvis der gives samtykke hertil, vil patientens personoplysninger blive behandlet af sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, idet de overholder følgende betingelser:

i)

Kun oplysninger vedrørende patientens helbredstilstand deles.

| ii) | Sundhedspersoner og andre enkeltpersoner med tilknytning til sådanne sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til patienters oplysninger, kan foretage søgninger i CPMS og generere rapporter for at identificere lignende patientsager. |
| --- | --- |

ii)

Sundhedspersoner og andre enkeltpersoner med tilknytning til sådanne sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til patienters oplysninger, kan foretage søgninger i CPMS og generere rapporter for at identificere lignende patientsager.

| b) | Hvis der ikke gives samtykke hertil, får det på ingen måde betydning for sundhedstjenesteyderens levering af sundhedsydelser til den pågældende patient eller for det faktum, at netværket giver rådgivning om diagnosticering og behandling efter anmodning fra patienten. |
| --- | --- |

b)

Hvis der ikke gives samtykke hertil, får det på ingen måde betydning for sundhedstjenesteyderens levering af sundhedsydelser til den pågældende patient eller for det faktum, at netværket giver rådgivning om diagnosticering og behandling efter anmodning fra patienten.

| 4. | I samtykkeformularen kan der også anmodes om patientens samtykke til, at denne kan kontaktes af et medlem af netværket, som mener, at patienten kan være egnet til et videnskabeligt forskningsinitiativ, et specifikt videnskabeligt forskningsprojekt eller dele af et videnskabeligt forskningsprojekt. Hvis der anmodes om samtykke hertil, skal det i samtykkeformularen præciseres, at det samtykke, der på dette trin gives til at blive kontaktet til videnskabelige formål, ikke er ensbetydende med et samtykke til, at patientens oplysninger kan anvendes i et specifikt videnskabeligt forskningsinitiativ. Det betyder heller ikke, at patienten i alle tilfælde vil blive kontaktet i forbindelse med et specifikt videnskabeligt forskningsprojekt, eller at patienten vil indgå i dette, og det præciseres, at






  a) | Hvis der gives samtykke hertil, vil patientens personoplysninger blive behandlet af sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, idet de overholder følgende betingelser:






  i) | Sundhedspersoner og andre enkeltpersoner med tilknytning til sådanne sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til patienters oplysninger, kan foretage søgninger i CPMS og generere rapporter for at identificere patienter, der er egnede til videnskabelige forskning |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

Hvis der gives samtykke hertil, vil patientens personoplysninger blive behandlet af sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til CPMS, idet de overholder følgende betingelser:

i)

Sundhedspersoner og andre enkeltpersoner med tilknytning til sådanne sundhedstjenesteydere, som har adgangstilladelse til patienters oplysninger, kan foretage søgninger i CPMS og generere rapporter for at identificere patienter, der er egnede til videnskabelige forskning

| ii) | Hvis det vurderes, at patientens sygdom eller tilstand har relevans for et specifikt videnskabeligt forskningsprojekt, kan patienten kontaktes med henblik på dette specifikke videnskabelige forskningsprojekt for at indhente patientens samtykke til, at dennes oplysninger kan anvendes i dette videnskabelige forskningsprojekt |
| --- | --- |

ii)

Hvis det vurderes, at patientens sygdom eller tilstand har relevans for et specifikt videnskabeligt forskningsprojekt, kan patienten kontaktes med henblik på dette specifikke videnskabelige forskningsprojekt for at indhente patientens samtykke til, at dennes oplysninger kan anvendes i dette videnskabelige forskningsprojekt

| b) | Hvis der ikke gives samtykke hertil, får det på ingen måde betydning for sundhedstjenesteyderens levering af sundhedsydelser til den pågældende patient eller for det faktum, at netværket giver rådgivning om diagnosticering og behandling efter anmodning fra patienten. |
| --- | --- |

b)

Hvis der ikke gives samtykke hertil, får det på ingen måde betydning for sundhedstjenesteyderens levering af sundhedsydelser til den pågældende patient eller for det faktum, at netværket giver rådgivning om diagnosticering og behandling efter anmodning fra patienten.

| 5. | I samtykkeformularen skal der også redegøres for patientens rettigheder for så vidt angår dennes respektive samtykker til deling af personoplysninger, og navnlig skal det oplyses, at patienten






  a) | har ret til at give eller tilbageholde samtykke, og at dette ikke får betydning for de sundhedsydelser, som denne modtager |
| --- | --- | --- |

5.

a)

har ret til at give eller tilbageholde samtykke, og at dette ikke får betydning for de sundhedsydelser, som denne modtager

| b) | når som helst kan tilbagekalde et samtykke, der er givet tidligere |
| --- | --- |

b)

når som helst kan tilbagekalde et samtykke, der er givet tidligere

| c) | har ret til at få kendskab til, hvilke oplysninger der deles i et netværk, til at få adgang til oplysninger, der opbevares om vedkommende, og at anmode om rettelse af eventuelle fejl |
| --- | --- |

c)

har ret til at få kendskab til, hvilke oplysninger der deles i et netværk, til at få adgang til oplysninger, der opbevares om vedkommende, og at anmode om rettelse af eventuelle fejl

| d) | kan anmode om blokering eller sletning af dennes personoplysninger og har ret til dataportabilitet. |
| --- | --- |

d)

kan anmode om blokering eller sletning af dennes personoplysninger og har ret til dataportabilitet.

| 6. | I samtykkeformularen skal patienten orienteres om, at sundhedstjenesteyderen kun opbevarer personoplysningerne, så længe det er nødvendigt til de formål, som patienten har givet samtykke til, og at det mindst hvert 15. år vurderes, hvorvidt det er nødvendigt at lagre en specifik patients personoplysninger i CPMS. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I samtykkeformularen skal patienten orienteres om de dataansvarliges identitet og kontaktoplysninger, idet det klart præciseres, at det kontaktpunkt, som skal varetage patientens rettigheder, er den enkelte sundhedstjenesteyder, som har adgangstilladelse til CPMS, om databeskyttelsesrådgiverens kontaktoplysninger og i givet fald om tilgængelige klagemuligheder vedrørende databeskyttelse. Kontaktoplysningerne for den nationale databeskyttelsesmyndighed skal anføres i samtykkeformularen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I samtykkeformularen skal det enkelte samtykke for hver af de tre forskellige former for deling af oplysninger fremgå særskilt på en specifik, eksplicit og utvetydig måde:






  a) | samtykket skal fremgå ved hjælp af en klar bekræftelse, f.eks. ved anvendelse af et afkrydsningsfelt og en underskrift på formularen |
| --- | --- | --- |

8.

a)

samtykket skal fremgå ved hjælp af en klar bekræftelse, f.eks. ved anvendelse af et afkrydsningsfelt og en underskrift på formularen

| b) | begge muligheder (at give eller at afslå at give samtykke) skal inkluderes. |
| --- | --- |

b)

begge muligheder (at give eller at afslå at give samtykke) skal inkluderes.

---

| 29.7.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 200/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 200/44

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/1270

af 26. juli 2019

om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater

(meddelt under nummer C(2019) 5737)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Unionen med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (3), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater, hvor der har været bekræftede tilfælde af sygdommen hos tamsvin eller vildtlevende svin (i det følgende benævnt »de berørte medlemsstater«). I del I-IV i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres visse områder i de berørte medlemsstater, og områderne er opdelt efter risikoniveauet på grundlag af den epidemiologiske situation for så vidt angår denne sygdom. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU er blevet ændret flere gange med henblik på at tage hensyn til ændringer i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen, således at nævnte bilag afspejler disse ændringer. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1247 (5) som følge af et tilfælde af afrikansk svinepest i Polen. Bulgarien og Litauen. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater, hvor der har været bekræftede tilfælde af sygdommen hos tamsvin eller vildtlevende svin (i det følgende benævnt »de berørte medlemsstater«). I del I-IV i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres visse områder i de berørte medlemsstater, og områderne er opdelt efter risikoniveauet på grundlag af den epidemiologiske situation for så vidt angår denne sygdom. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU er blevet ændret flere gange med henblik på at tage hensyn til ændringer i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen, således at nævnte bilag afspejler disse ændringer. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1247 (5) som følge af et tilfælde af afrikansk svinepest i Polen. Bulgarien og Litauen.

| (2) | Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1247 har der været yderligere tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin og tamsvin i Bulgarien, Polen og Litauen, der også skal være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(2)

Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1247 har der været yderligere tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin og tamsvin i Bulgarien, Polen og Litauen, der også skal være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU.

| (3) | I juli 2019 blev der konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i regionen Ruse i Bulgarien i et område, der for øjeblikket er opført på listen i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Bulgarien, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU i stedet for i del I. |
| --- | --- |

(3)

I juli 2019 blev der konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i regionen Ruse i Bulgarien i et område, der for øjeblikket er opført på listen i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Bulgarien, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU i stedet for i del I.

| (4) | I juli 2019 blev der konstateret et tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i regionen Silistra i Bulgarien i et område, der for øjeblikket er opført på listen i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Bulgarien, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU i stedet for i del I. |
| --- | --- |

(4)

I juli 2019 blev der konstateret et tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i regionen Silistra i Bulgarien i et område, der for øjeblikket er opført på listen i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Bulgarien, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU i stedet for i del I.

| (5) | I juli 2019 blev der konstateret tre udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i distrikterne lubartowski, ciechanowski og sokołowski i Polen i områder, der for øjeblikket er opført på listen i del II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Polen, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU i stedet for i del II. |
| --- | --- |

(5)

I juli 2019 blev der konstateret tre udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i distrikterne lubartowski, ciechanowski og sokołowski i Polen i områder, der for øjeblikket er opført på listen i del II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Polen, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU i stedet for i del II.

| (6) | I juli 2019 blev der konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i amtet Alytus i Litauen i et område, der for øjeblikket er opført på listen i del II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Litauen, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU i stedet for i del II. |
| --- | --- |

(6)

I juli 2019 blev der konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i amtet Alytus i Litauen i et område, der for øjeblikket er opført på listen i del II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Litauen, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU i stedet for i del II.

| (7) | For at tage hensyn til den seneste epidemiologiske udvikling vedrørende afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Bulgarien, Polen og Litauen afgrænses nye højrisikoområder af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres i del I, II og III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(7)

For at tage hensyn til den seneste epidemiologiske udvikling vedrørende afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Bulgarien, Polen og Litauen afgrænses nye højrisikoområder af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres i del I, II og III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2019.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU af 9. oktober 2014 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater og om ophævelse af gennemførelsesafgørelse 2014/178/EU (EUT L 295 af 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1247 af 19. juli 2019 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater (EUT L 194 af 22.7.2019, s. 27).

5

---

BILAG

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU affattes således:

»BILAG

DEL I

1.   Belgien

Følgende områder i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgarien

Følgende områder i Bulgarien:

| the whole region of Yambol, |
| --- |

the whole region of Yambol,

| the whole region of Sliven, |
| --- |

the whole region of Sliven,

| the whole region of Vidin, |
| --- |

the whole region of Vidin,

| in the region of Sofia District:





  the whole municipality of Dragoman, |
| --- |

in the region of Sofia District:

the whole municipality of Dragoman,

| the whole municipality of Svoge, |
| --- |

the whole municipality of Svoge,

| the whole municipality of Botevgrad, |
| --- |

the whole municipality of Botevgrad,

| the whole municipality of Etropole, |
| --- |

the whole municipality of Etropole,

| the whole region of Lovech excluding the areas in Part III, |
| --- |

the whole region of Lovech excluding the areas in Part III,

| the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- |

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungarn

Følgende områder i Ungarn:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat płocki, |
| --- |

powiat płocki,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Boguty – Pianki, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Boguty – Pianki, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, Radzanów, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wieczfnia Kościelna, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, Radzanów, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wieczfnia Kościelna, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gmina Janowiec i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Janowiec i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumænien

Følgende områder i Rumænien:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

DEL II

1.   Belgien

Følgende områder i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgarien

Følgende områder i Bulgarien:

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Shumen. |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen.

3.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungarn

Følgende områder i Ungarn:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim,

| gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim.

8.   Rumænien

Følgende områder i Rumænien:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Iași cu următoarele comune:






  — | Bivolari, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Iași cu următoarele comune:

—

Bivolari,

| — | Trifești, |
| --- | --- |

—

Trifești,

| — | Probota, |
| --- | --- |

—

Probota,

| — | Movileni, |
| --- | --- |

—

Movileni,

| — | Țigănași, |
| --- | --- |

—

Țigănași,

| — | Popricani, |
| --- | --- |

—

Popricani,

| — | Victoria, |
| --- | --- |

—

Victoria,

| — | Golăești, |
| --- | --- |

—

Golăești,

| — | Aroneanu, |
| --- | --- |

—

Aroneanu,

| — | Iași, |
| --- | --- |

—

Iași,

| — | Rediu, |
| --- | --- |

—

Rediu,

| — | Miroslava, |
| --- | --- |

—

Miroslava,

| — | Bârnova, |
| --- | --- |

—

Bârnova,

| — | Ciurea, |
| --- | --- |

—

Ciurea,

| — | Mogosești, |
| --- | --- |

—

Mogosești,

| — | Grajduri, |
| --- | --- |

—

Grajduri,

| — | Scânteia, |
| --- | --- |

—

Scânteia,

| — | Scheia, |
| --- | --- |

—

Scheia,

| — | Dobrovăț, |
| --- | --- |

—

Dobrovăț,

| — | Schitu Duca, |
| --- | --- |

—

Schitu Duca,

| — | Tuțora, |
| --- | --- |

—

Tuțora,

| — | Tomești, |
| --- | --- |

—

Tomești,

| — | Bosia, |
| --- | --- |

—

Bosia,

| — | Prisăcani, |
| --- | --- |

—

Prisăcani,

| — | Osoi, |
| --- | --- |

—

Osoi,

| — | Costuleni, |
| --- | --- |

—

Costuleni,

| — | Răducăneni, |
| --- | --- |

—

Răducăneni,

| — | Dolhești, |
| --- | --- |

—

Dolhești,

| — | Gorban, |
| --- | --- |

—

Gorban,

| — | Ciortești, |
| --- | --- |

—

Ciortești,

| — | Moșna, |
| --- | --- |

—

Moșna,

| — | Cozmești, |
| --- | --- |

—

Cozmești,

| — | Grozești, |
| --- | --- |

—

Grozești,

| — | Holboca. |
| --- | --- |

—

Holboca.

DEL III

1.   Bulgarien

Følgende områder i Bulgarien:

| the whole region of Montana, |
| --- |

the whole region of Montana,

| the whole region of Ruse, |
| --- |

the whole region of Ruse,

| the whole region of Razgrad, |
| --- |

the whole region of Razgrad,

| the whole region of Silistra, |
| --- |

the whole region of Silistra,

| the whole region of Pleven, |
| --- |

the whole region of Pleven,

| the whole region of Vratza, |
| --- |

the whole region of Vratza,

| the whole region of Targovishte, |
| --- |

the whole region of Targovishte,

| in the region of Lovech:





  within municipality of Lovech:





  Bahovitsa, |
| --- |

in the region of Lovech:

within municipality of Lovech:

Bahovitsa,

| Vladinya, |
| --- |

Vladinya,

| Goran, |
| --- |

Goran,

| Devetaki, |
| --- |

Devetaki,

| Doyrentsi, |
| --- |

Doyrentsi,

| Drenov, |
| --- |

Drenov,

| Yoglav, |
| --- |

Yoglav,

| Lisets, |
| --- |

Lisets,

| Slavyani, |
| --- |

Slavyani,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| Smochan, |
| --- |

Smochan,

| within municipality of Lukovit:





  Bezhanovo, |
| --- |

within municipality of Lukovit:

Bezhanovo,

| Dermantsi, |
| --- |

Dermantsi,

| Karlukovo, |
| --- |

Karlukovo,

| Lukovit, |
| --- |

Lukovit,

| Petrevene, |
| --- |

Petrevene,

| Todorichene, |
| --- |

Todorichene,

| Aglen, |
| --- |

Aglen,

| within municipality of Ugarchin:





  Dragana, |
| --- |

within municipality of Ugarchin:

Dragana,

| Katunets, |
| --- |

Katunets,

| in the region of Veliko Tarnovo:





  the whole municipality of Svishtov, |
| --- |

in the region of Veliko Tarnovo:

the whole municipality of Svishtov,

| the whole municipality of Pavlikeni |
| --- |

the whole municipality of Pavlikeni

| the whole municipality of Polski Trambesh |
| --- |

the whole municipality of Polski Trambesh

| the whole municipality of Strajitsa, |
| --- |

the whole municipality of Strajitsa,

| in Burgas region:





  the whole municipality of Burgas, |
| --- |

in Burgas region:

the whole municipality of Burgas,

| the whole municipality of Kameno, |
| --- |

the whole municipality of Kameno,

| the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- |

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| the whole municipality of Primorsko, |
| --- |

the whole municipality of Primorsko,

| the whole municipality of Sozopol, |
| --- |

the whole municipality of Sozopol,

| the whole municipality of Sredets, |
| --- |

the whole municipality of Sredets,

| the whole municipality of Tsarevo. |
| --- |

the whole municipality of Tsarevo.

2.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta,

| — | Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta,

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

3.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno sen, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno sen, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Krosnos, Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Krosnos, Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

4.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka i Wisznice w powiecie bialskim,

| gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| powiat lubartowski, |
| --- |

powiat lubartowski,

| gminy Horodło, Uchanie, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim.

5.   Rumænien

Følgende områder i Rumænien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

DEL IV

Italien

Følgende områder i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---