# Úřední věstník L 259/2019

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 259 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6210. října 2019 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 259

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6210. října 2019

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1689 ze dne 29. května 2019, kterým se opravuje rumunské znění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2018/1229, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014, pokud jde o regulační technické normy pro zajištění disciplíny při vypořádání (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1690 ze dne 9. října 2019, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh obnovuje schválení účinné látky alfa-cypermethrin jako látky, která se má nahradit, a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  ) | 2 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2019/1691 ze dne 9. října 2019, kterým se mění příloha V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (
  1
  ) | 9 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU2019/1692 ze dne 9. října 2019 o uplatňování některých ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 týkajících se registrace a sdílení údajů po uplynutí konečné lhůty pro registraci zavedených látek (
  1
  ) | 12 |
| | * | Prováděcí Nařízení Komise (EU) 2019/1693 ze dne 9. října 2019 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz ocelových kol pocházejících z Čínské lidové republiky | 15 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1694 ze dne 4. října 2019 o jmenování jedné náhradnice Výboru regionů, navržené Maďarskem | 58 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1695 ze dne 4. října 2019 o jmenování čtyř členů a pěti náhradníků Výboru regionů, navržených Nizozemským královstvím | 59 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1696 ze dne 4. října 2019 o jmenování jednoho člena a pěti náhradníků Výboru regionů, navržených Španělským královstvím | 61 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2019/1697 ze dne 7. října 2019 o zahájení automatizované výměny údajů o registraci vozidel v Irsku | 63 |
| | * | Prováděcí Rozhodnutí Komise (EU) 2019/1698 ze dne 9. října 2019 o evropských normách pro výrobky vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků (
  1
  ) | 65 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1689 ze dne 29. května 2019, kterým se opravuje rumunské znění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2018/1229, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014, pokud jde o regulační technické normy pro zajištění disciplíny při vypořádání (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1690 ze dne 9. října 2019, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh obnovuje schválení účinné látky alfa-cypermethrin jako látky, která se má nahradit, a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  )

1

2

*

Nařízení Komise (EU) 2019/1691 ze dne 9. října 2019, kterým se mění příloha V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (
  1
  )

1

9

*

Prováděcí nařízení Komise (EU2019/1692 ze dne 9. října 2019 o uplatňování některých ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 týkajících se registrace a sdílení údajů po uplynutí konečné lhůty pro registraci zavedených látek (
  1
  )

1

12

*

Prováděcí Nařízení Komise (EU) 2019/1693 ze dne 9. října 2019 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz ocelových kol pocházejících z Čínské lidové republiky

15

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1694 ze dne 4. října 2019 o jmenování jedné náhradnice Výboru regionů, navržené Maďarskem

58

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1695 ze dne 4. října 2019 o jmenování čtyř členů a pěti náhradníků Výboru regionů, navržených Nizozemským královstvím

59

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1696 ze dne 4. října 2019 o jmenování jednoho člena a pěti náhradníků Výboru regionů, navržených Španělským královstvím

61

*

Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2019/1697 ze dne 7. října 2019 o zahájení automatizované výměny údajů o registraci vozidel v Irsku

63

*

Prováděcí Rozhodnutí Komise (EU) 2019/1698 ze dne 9. října 2019 o evropských normách pro výrobky vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků (
  1
  )

1

65

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO v přenesené pravomoci č. 42/19/COL ze dne 17. června 2019 o vynětí provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku z uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU [2019/...] | 75 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO v přenesené pravomoci č. 42/19/COL ze dne 17. června 2019 o vynětí provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku z uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU [2019/...]

75

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1688 ze dne 8. října 2019, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz směsí močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Ruska, Trinidadu a Tobaga a ze Spojených států amerických ( Úř. věst. L 258, 9.10.2019 ) | 86 |

Opravy

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1688 ze dne 8. října 2019, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz směsí močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Ruska, Trinidadu a Tobaga a ze Spojených států amerických ( Úř. věst. L 258, 9.10.2019 )

( Úř. věst. L 258, 9.10.2019 )

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 10.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2019/1689

ze dne 29. května 2019,

kterým se opravuje rumunské znění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2018/1229, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014, pokud jde o regulační technické normy pro zajištění disciplíny při vypořádání

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 ze dne 23. července 2014 o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů a o změně směrnic 98/26/ES a 2014/65/EU a nařízení (EU) č. 236/2012 (1), a zejména na čl. 6 odst. 5 a čl. 7 odst. 15 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rumunské znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/1229 (2) obsahuje v článku 42 chybu v dni vstupu aktu v platnost. |
| --- | --- |

(1)

Rumunské znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/1229 (2) obsahuje v článku 42 chybu v dni vstupu aktu v platnost.

| (2) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2018/1229 by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. Ostatní jazyková znění nejsou dotčena, |
| --- | --- |

(2)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2018/1229 by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. Ostatní jazyková znění nejsou dotčena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

(netýká se českého znění)

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. května 2019.

Za Komisi

Předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/1229 ze dne 25. května 2018, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014, pokud jde o regulační technické normy pro zajištění disciplíny při vypořádání (Úř. věst. L 230, 13.9.2018, s. 1).

2

---

| 10.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/2

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1690

ze dne 9. října 2019,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh obnovuje schválení účinné látky alfa-cypermethrin jako látky, která se má nahradit, a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 20 odst. 1 ve spojení s čl. 24 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnicí Komise 2004/58/ES (2) byl alfa-cypermethrin zařazen jako účinná látka do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3). |
| --- | --- |

(1)

Směrnicí Komise 2004/58/ES (2) byl alfa-cypermethrin zařazen jako účinná látka do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3).

| (2) | Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4).

| (3) | Platnost schválení účinné látky alfa-cypermethrin, jak je stanoveno v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, skončí dnem 31. července 2020. |
| --- | --- |

(3)

Platnost schválení účinné látky alfa-cypermethrin, jak je stanoveno v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, skončí dnem 31. července 2020.

| (4) | V souladu s článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 844/2012 (5) a ve lhůtě stanovené v uvedeném článku byla předložena žádost o obnovení schválení alfa-cypermethrinu. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 844/2012 (5) a ve lhůtě stanovené v uvedeném článku byla předložena žádost o obnovení schválení alfa-cypermethrinu.

| (5) | Žadatel předložil doplňující dokumentaci požadovanou podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 844/2012. Zpravodajský členský stát shledal žádost úplnou. |
| --- | --- |

(5)

Žadatel předložil doplňující dokumentaci požadovanou podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 844/2012. Zpravodajský členský stát shledal žádost úplnou.

| (6) | Zpravodajský členský stát vypracoval po konzultaci se spoluzpravodajským členským státem návrh hodnotící zprávy o obnovení a dne 7. května 2017 jej předložil Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi. |
| --- | --- |

(6)

Zpravodajský členský stát vypracoval po konzultaci se spoluzpravodajským členským státem návrh hodnotící zprávy o obnovení a dne 7. května 2017 jej předložil Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi.

| (7) | Úřad předal návrh hodnotící zprávy o obnovení žadateli a členským státům, aby se k němu vyjádřili, a obdržené připomínky zaslal Komisi. Úřad rovněž zpřístupnil souhrn doplňující dokumentace veřejnosti. |
| --- | --- |

(7)

Úřad předal návrh hodnotící zprávy o obnovení žadateli a členským státům, aby se k němu vyjádřili, a obdržené připomínky zaslal Komisi. Úřad rovněž zpřístupnil souhrn doplňující dokumentace veřejnosti.

| (8) | Dne 7. srpna 2018 oznámil úřad Komisi svůj závěr (6) ohledně toho, zda lze očekávat, že alfa-cypermethrin splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Dne 24. a 25. ledna 2019 předložila Komise Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zprávu o obnovení schválení alfa-cypermethrinu. |
| --- | --- |

(8)

Dne 7. srpna 2018 oznámil úřad Komisi svůj závěr (6) ohledně toho, zda lze očekávat, že alfa-cypermethrin splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Dne 24. a 25. ledna 2019 předložila Komise Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zprávu o obnovení schválení alfa-cypermethrinu.

| (9) | Žadateli byla poskytnuta možnost předložit k návrhu zprávy o obnovení schválení připomínky. |
| --- | --- |

(9)

Žadateli byla poskytnuta možnost předložit k návrhu zprávy o obnovení schválení připomínky.

| (10) | Pokud jde o nová kritéria pro určení vlastností vyvolávajících narušení činnosti endokrinního systému zavedená nařízením Komise (EU) 2018/605 (7), naznačuje závěr úřadu, že je vysoce nepravděpodobné, že alfa-cypermethrin je endokrinní disruptor, pokud jde o estrogenní, steroidogenní a thyroidní účinky. Kromě toho dostupné důkazy naznačují, že alfa-cypermethrin pravděpodobně není endokrinním disruptorem, pokud jde o androgenní účinky. Komise se proto domnívá, že alfa-cypermethrin nelze považovat za látku s vlastnostmi vyvolávajícími narušení činnosti endokrinního systému. |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o nová kritéria pro určení vlastností vyvolávajících narušení činnosti endokrinního systému zavedená nařízením Komise (EU) 2018/605 (7), naznačuje závěr úřadu, že je vysoce nepravděpodobné, že alfa-cypermethrin je endokrinní disruptor, pokud jde o estrogenní, steroidogenní a thyroidní účinky. Kromě toho dostupné důkazy naznačují, že alfa-cypermethrin pravděpodobně není endokrinním disruptorem, pokud jde o androgenní účinky. Komise se proto domnívá, že alfa-cypermethrin nelze považovat za látku s vlastnostmi vyvolávajícími narušení činnosti endokrinního systému.

| (11) | Bylo konstatováno, že v případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin obsahujícího danou účinnou látku jsou kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 splněna. |
| --- | --- |

(11)

Bylo konstatováno, že v případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin obsahujícího danou účinnou látku jsou kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 splněna.

| (12) | Posouzení rizik pro obnovení schválení alfa-cypermethrinu vychází z omezeného počtu reprezentativních použití, což však neomezuje použití, pro něž mohou být přípravky na ochranu rostlin obsahující alfa-cypermethrin povoleny. Není proto vhodné zachovat omezení pouze pro použití jako insekticid. |
| --- | --- |

(12)

Posouzení rizik pro obnovení schválení alfa-cypermethrinu vychází z omezeného počtu reprezentativních použití, což však neomezuje použití, pro něž mohou být přípravky na ochranu rostlin obsahující alfa-cypermethrin povoleny. Není proto vhodné zachovat omezení pouze pro použití jako insekticid.

| (13) | Komise však považuje alfa-cypermethrin za látku, která se má nahradit, podle článku 24 nařízení (ES) č. 1107/2009. Některé jeho toxikologické referenční hodnoty jsou výrazně nižší než u většiny schválených účinných látek v rámci skupin látek. Alfa-cypermethrin tedy splňuje podmínku stanovenou v první odrážce bodu 4 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009. |
| --- | --- |

(13)

Komise však považuje alfa-cypermethrin za látku, která se má nahradit, podle článku 24 nařízení (ES) č. 1107/2009. Některé jeho toxikologické referenční hodnoty jsou výrazně nižší než u většiny schválených účinných látek v rámci skupin látek. Alfa-cypermethrin tedy splňuje podmínku stanovenou v první odrážce bodu 4 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009.

| (14) | Proto je vhodné obnovit schválení alfa-cypermethrinu jako látky, která se má nahradit, podle článku 24 nařízení (ES) č. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

Proto je vhodné obnovit schválení alfa-cypermethrinu jako látky, která se má nahradit, podle článku 24 nařízení (ES) č. 1107/2009.

| (15) | V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné stanovit určité podmínky. Zejména je vhodné vyžádat si další potvrzující informace. |
| --- | --- |

(15)

V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné stanovit určité podmínky. Zejména je vhodné vyžádat si další potvrzující informace.

| (16) | Na základě dostupných vědeckých informací, které jsou shrnuty v závěru úřadu, se Komise domnívá, že alfa-cypermethrin nemá vlastnosti vyvolávající narušení činnosti endokrinního systému. Aby se však zvýšila důvěra v tento závěr, měl by žadatel předložit aktualizované posouzení, pokud jde o androgenní účinky, kritérií stanovených v bodech 3.6.5 a 3.8.2 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 ve znění nařízení (EU) 2018/605 v souladu s přílohou II bodem 2.2 písm. b) nařízení (ES) č. 1107/2009 a v souladu s pokyny pro identifikaci endokrinních disruptorů (8). |
| --- | --- |

(16)

Na základě dostupných vědeckých informací, které jsou shrnuty v závěru úřadu, se Komise domnívá, že alfa-cypermethrin nemá vlastnosti vyvolávající narušení činnosti endokrinního systému. Aby se však zvýšila důvěra v tento závěr, měl by žadatel předložit aktualizované posouzení, pokud jde o androgenní účinky, kritérií stanovených v bodech 3.6.5 a 3.8.2 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 ve znění nařízení (EU) 2018/605 v souladu s přílohou II bodem 2.2 písm. b) nařízení (ES) č. 1107/2009 a v souladu s pokyny pro identifikaci endokrinních disruptorů (8).

| (17) | Prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(17)

Prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (18) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/707 (9) byla prodloužena doba platnosti schválení alfa-cypermethrinu do 31. července 2020, aby bylo možno dokončit postup obnovy schválení před uplynutím platnosti schválení uvedené látky. Avšak vzhledem k tomu, že rozhodnutí o obnovení bylo přijato před datem konce prodloužené doby platnosti schválení, mělo by se toto nařízení začít používat již před uvedeným datem. |
| --- | --- |

(18)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/707 (9) byla prodloužena doba platnosti schválení alfa-cypermethrinu do 31. července 2020, aby bylo možno dokončit postup obnovy schválení před uplynutím platnosti schválení uvedené látky. Avšak vzhledem k tomu, že rozhodnutí o obnovení bylo přijato před datem konce prodloužené doby platnosti schválení, mělo by se toto nařízení začít používat již před uvedeným datem.

| (19) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(19)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Obnovení schválení účinné látky jako látky, která se má nahradit

Schválení účinné látky alfa-cypermethrin jako látky, která se má nahradit, se obnovuje podle ustanovení v příloze I.

Článek 2

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. listopadu 2019.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. října 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Směrnice Komise 2004/58/ES ze dne 23. dubna 2004, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinných látek alfacypermethrinu, benalaxylu, bromoxynilu, desmedifamu, ioxynilu a fenmedifamu (Úř. věst. L 120, 24.4.2004, s. 26).

2

(3)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 844/2012 ze dne 18. září 2012, kterým se stanoví ustanovení nezbytná k provedení postupu obnovení schválení účinných látek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  EFSA Journal 2018;16(8):5403.

6

(7)  Nařízení Komise (EU) 2018/605 ze dne 19. dubna 2018, kterým se mění příloha II nařízení (ES) č. 1107/2009 a stanoví se vědecká kritéria pro určení vlastností vyvolávajících narušení činnosti endokrinního systému (Úř. věst. L 101, 20.4.2018, s. 33).

7

(8)  Pokyny pro identifikaci endokrinních disruptorů v souvislosti s nařízeními (EU) č. 528/2012 a (ES) č. 1107/2009. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2018.5311

8

(9)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/707 ze dne 7. května 2019, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinných látek alfa-cypermethrin, beflubutamid, benalaxyl, benthiavalikarb, bifenazát, boskalid, bromoxynil, kaptan, kyazofamid, desmedifam, dimethoát, dimethomorf, diuron, ethefon, etoxazol, famoxadon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanát, metalaxyl-m, methiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus kmen 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-methyl, propamokarb, prothiokonazol, s-metolachlor a tebukonazol (Úř. věst. L 120, 8.5.2019, s. 16).

9

Paecilomyces lilacinus

---

PŘÍLOHA I

| Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alfa-cypermethrin
  CAS 67375-30-8
  CIPAC 454 | Racemát obsahující:
  (R)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1S,3S)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát a (S)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1R,3R)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát
  nebo
  (R)-α-kyano-3 fenoxybenzyl-(1S)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát
  a (S)-α-kyano-3 fenoxybenzyl-(1R)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát | ≥ 980 g/kg
  Nečistota hexan, která vzniká při výrobě, je považována za rizikovou z toxikologického hlediska a nesmí překročit 1 g/kg v technickém materiálu. | 1. listopadu 2019 | 31. října 2026 | Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 9 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o obnovení alfa-cypermethrinu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy. Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:






  — | ochraně obsluhy a zajistit, aby v podmínkách použití bylo předepsáno použití odpovídajících osobních ochranných prostředků, |

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

Alfa-cypermethrin

CAS 67375-30-8

CIPAC 454

Racemát obsahující:

(R)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1S,3S)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát a (S)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1R,3R)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát

nebo

(R)-α-kyano-3 fenoxybenzyl-(1S)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát

a (S)-α-kyano-3 fenoxybenzyl-(1R)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát

≥ 980 g/kg

Nečistota hexan, která vzniká při výrobě, je považována za rizikovou z toxikologického hlediska a nesmí překročit 1 g/kg v technickém materiálu.

1. listopadu 2019

31. října 2026

Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 9 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o obnovení alfa-cypermethrinu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy. Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

—

ochraně obsluhy a zajistit, aby v podmínkách použití bylo předepsáno použití odpovídajících osobních ochranných prostředků,

| — | posouzení rizik pro spotřebitele, |
| --- | --- |

—

posouzení rizik pro spotřebitele,

| — | ochraně vodních organismů, včel a necílových členovců. |
| --- | --- |

—

ochraně vodních organismů, včel a necílových členovců.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.

Žadatel předloží Komisi, členským státům a úřadu potvrzující informace, pokud jde o:

| 1. | toxikologický profil metabolitů obsahujících složku 3-fenoxybenzoyl; |
| --- | --- |

1.

toxikologický profil metabolitů obsahujících složku 3-fenoxybenzoyl;

| 2. | potenciální relativní toxicitu jednotlivých izomerů cypermethrinu, zejména enantiomeru (1S cis αR); |
| --- | --- |

2.

potenciální relativní toxicitu jednotlivých izomerů cypermethrinu, zejména enantiomeru (1S cis αR);

| 3. | účinek procesů úpravy vody na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemních vodách, když jsou čerpány pro pitnou vodu; |
| --- | --- |

3.

účinek procesů úpravy vody na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemních vodách, když jsou čerpány pro pitnou vodu;

| 4. | body 3.6.5 a 3.8.2 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 ve znění nařízení (EU) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

body 3.6.5 a 3.8.2 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 ve znění nařízení (EU) 2018/605.

Žadatel předloží informace uvedené v bodě 1 do 30. října 2020; informace uvedené v bodě 2 do dvou let poté, co Komise zveřejní pokyny k hodnocení směsí izomerů; a informace uvedené v bodě 3 do dvou let poté, co Komise zveřejní pokyny k hodnocení účinku procesů úpravy vody na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemích vodách.

Pokud jde o body 3.6.5 a 3.8.2 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 ve znění nařízení (EU) 2018/605, předloží se do 30. října 2021 aktualizované posouzení již předložených informací a případně další informace za účelem potvrzení absence androgenního endokrinního účinku.

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o obnovení.

---

PŘÍLOHA II

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění takto:

1)

v části A se zrušuje položka 83 pro alfa-cypermethrin;

2)

v části E se doplňuje nová položka, která zní:

| Č. | Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (*1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12 | Alfa-cypermethrin
  CAS 67375-30-8
  CIPAC 454 | Racemát obsahující:
  (R)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1S,3S)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát a (S)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1R,3R)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát
  nebo
  (R)-α-kyano-3 fenoxybenzyl-(1S)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát
  a (S)-α-kyano-3 fenoxybenzyl-(1R)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát | ≥ 980 g/kg
  Nečistota hexan, která vzniká při výrobě, je považována za rizikovou z toxikologického hlediska a nesmí překročit 1 g/kg v technickém materiálu. | 1. listopadu 2019 | 31. října 2026 | Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 9 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o obnovení alfa-cypermethrinu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy. Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:






  — | ochraně obsluhy a zajistit, aby v podmínkách použití bylo předepsáno použití odpovídajících osobních ochranných prostředků, |

Č.

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (*1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

„12

Alfa-cypermethrin

CAS 67375-30-8

CIPAC 454

Racemát obsahující:

(R)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1S,3S)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát a (S)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1R,3R)-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát

nebo

(R)-α-kyano-3 fenoxybenzyl-(1S)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát

a (S)-α-kyano-3 fenoxybenzyl-(1R)-cis-3-(2,2-dichlorvinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát

≥ 980 g/kg

Nečistota hexan, která vzniká při výrobě, je považována za rizikovou z toxikologického hlediska a nesmí překročit 1 g/kg v technickém materiálu.

1. listopadu 2019

31. října 2026

Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 9 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o obnovení alfa-cypermethrinu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy. Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

—

ochraně obsluhy a zajistit, aby v podmínkách použití bylo předepsáno použití odpovídajících osobních ochranných prostředků,

| — | posouzení rizik pro spotřebitele, |
| --- | --- |

—

posouzení rizik pro spotřebitele,

| — | ochraně vodních organismů, včel a necílových členovců. |
| --- | --- |

—

ochraně vodních organismů, včel a necílových členovců.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.

Žadatel předloží Komisi, členským státům a úřadu potvrzující informace, pokud jde o:

| 1. | toxikologický profil metabolitů obsahujících složku 3-fenoxybenzoyl; |
| --- | --- |

1.

toxikologický profil metabolitů obsahujících složku 3-fenoxybenzoyl;

| 2. | potenciální relativní toxicitu jednotlivých izomerů cypermethrinu, zejména enantiomeru (1S cis αR); |
| --- | --- |

2.

potenciální relativní toxicitu jednotlivých izomerů cypermethrinu, zejména enantiomeru (1S cis αR);

| 3. | účinek procesů úpravy vody na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemních vodách, když jsou čerpány pro pitnou vodu; |
| --- | --- |

3.

účinek procesů úpravy vody na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemních vodách, když jsou čerpány pro pitnou vodu;

| 4. | body 3.6.5 a 3.8.2 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 ve znění nařízení (EU) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

body 3.6.5 a 3.8.2 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 ve znění nařízení (EU) 2018/605.

Žadatel předloží informace uvedené v bodě 1 do 30. října 2020; informace uvedené v bodě 2 do dvou let poté, co Komise zveřejní pokyny k hodnocení směsí izomerů; a informace uvedené v bodě 3 do dvou let poté, co Komise zveřejní pokyny k hodnocení účinku procesů úpravy vody na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemích vodách.

Pokud jde o body 3.6.5 a 3.8.2 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 ve znění nařízení Komise (EU) 2018/605, předloží se do 30. října 2021 aktualizované posouzení již předložených informací a případně další informace za účelem potvrzení absence androgenního endokrinního účinku.“

---

(*1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o obnovení.

*1

---

| 10.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1691

ze dne 9. října 2019,

kterým se mění příloha V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (1), a zejména na článek 131 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha V nařízení (ES) č. 1907/2006 obsahuje seznam látek, které jsou vyňaty z povinnosti registrace podle čl. 2 odst. 7 písm. b) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Příloha V nařízení (ES) č. 1907/2006 obsahuje seznam látek, které jsou vyňaty z povinnosti registrace podle čl. 2 odst. 7 písm. b) uvedeného nařízení.

| (2) | Digestát je polotuhý nebo kapalný zbytkový materiál, který byl sanitován a stabilizován procesem biologického čištění, jehož poslední fází je anaerobní digesce a v němž se jako vstupy používají biologicky rozložitelné materiály pocházející výhradně z oddělených zdrojů, jež nejsou klasifikovány jako nebezpečné (např. potravinový odpad, hnůj nebo energetické plodiny). Na seznamu v příloze V nařízení (ES) č. 1907/2006 již figurují bioplyn pocházející z téhož procesu jako digestát nebo z jiných procesů anaerobní digesce a kompost pocházející z procesu aerobního rozkladu podobných biologicky rozložitelných materiálů. V předmětné příloze by tudíž měl být zařazen i digestát, který není odpadem nebo jím být přestal, protože požadavek na registraci této látky není vhodný ani nutný a vynětím této látky z hlav II, V a VI nařízení (ES) č. 1907/2006 nejsou dotčeny cíle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Digestát je polotuhý nebo kapalný zbytkový materiál, který byl sanitován a stabilizován procesem biologického čištění, jehož poslední fází je anaerobní digesce a v němž se jako vstupy používají biologicky rozložitelné materiály pocházející výhradně z oddělených zdrojů, jež nejsou klasifikovány jako nebezpečné (např. potravinový odpad, hnůj nebo energetické plodiny). Na seznamu v příloze V nařízení (ES) č. 1907/2006 již figurují bioplyn pocházející z téhož procesu jako digestát nebo z jiných procesů anaerobní digesce a kompost pocházející z procesu aerobního rozkladu podobných biologicky rozložitelných materiálů. V předmětné příloze by tudíž měl být zařazen i digestát, který není odpadem nebo jím být přestal, protože požadavek na registraci této látky není vhodný ani nutný a vynětím této látky z hlav II, V a VI nařízení (ES) č. 1907/2006 nejsou dotčeny cíle uvedeného nařízení.

| (3) | Žádné žádosti o registraci digestátu nebyly dosud předloženy. Zařazení digestátu na seznam v příloze V nařízení (ES) č. 1907/2006 by mělo objasnit, že digestát je z registrace vyňat z podobných důvodů, na jakých se zakládá stávající výjimka pro kompost a bioplyn, čímž by se odstranila nejistota, se kterou se potýkají výrobci a uživatelé digestátu a donucovací orgány. |
| --- | --- |

(3)

Žádné žádosti o registraci digestátu nebyly dosud předloženy. Zařazení digestátu na seznam v příloze V nařízení (ES) č. 1907/2006 by mělo objasnit, že digestát je z registrace vyňat z podobných důvodů, na jakých se zakládá stávající výjimka pro kompost a bioplyn, čímž by se odstranila nejistota, se kterou se potýkají výrobci a uživatelé digestátu a donucovací orgány.

| (4) | Příloha V nařízení (ES) č. 1907/2006 by tedy měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(4)

Příloha V nařízení (ES) č. 1907/2006 by tedy měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 133 nařízení (ES) č. 1907/2006, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 133 nařízení (ES) č. 1907/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha V nařízení (ES) č. 1907/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. října 2019.

Za Komisi

Předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

Bod 12 v příloze V nařízení (ES) č. 1907/2006 se nahrazuje tímto:

| „12. | Kompost, bioplyn a digestát.“. |
| --- | --- |

„12.

---

| 10.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/12

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU2019/1692

ze dne 9. října 2019

o uplatňování některých ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 týkajících se registrace a sdílení údajů po uplynutí konečné lhůty pro registraci zavedených látek

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (1), a zejména na článek 132 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby nebyly orgány a fyzické či právnické osoby nadměrně zatěžovány prací související s registrací látek, které se v době, kdy vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1907/2006, již nacházely na vnitřním trhu, ustanovil článek 23 uvedeného nařízení pro zavedené látky přechodný režim. V důsledku toho bylo pro registraci těchto látek stanoveno několik různých přechodných lhůt. Z čl. 23 odst. 3 nařízení vyplývá, že konečná lhůta pro registraci v uvedeném přechodném režimu uplynula dne 1. června 2018. |
| --- | --- |

(1)

Aby nebyly orgány a fyzické či právnické osoby nadměrně zatěžovány prací související s registrací látek, které se v době, kdy vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1907/2006, již nacházely na vnitřním trhu, ustanovil článek 23 uvedeného nařízení pro zavedené látky přechodný režim. V důsledku toho bylo pro registraci těchto látek stanoveno několik různých přechodných lhůt. Z čl. 23 odst. 3 nařízení vyplývá, že konečná lhůta pro registraci v uvedeném přechodném režimu uplynula dne 1. června 2018.

| (2) | K zajištění rovnosti mezi účastníky trhu, kteří vyrábějí nebo uvádějí na trh zavedené a nezavedené látky, je nezbytné po skončení přechodného režimu upřesnit použitelnost ustanovení, která stanovila příznivé podmínky pro registraci zavedených látek. Proto by měl být pro uvedená ustanovení stanoven vhodný, přiměřený a jasný termín, po jehož uplynutí by se tato ustanovení buď již neměla používat, nebo by se měla používat pouze za určitých okolností. |
| --- | --- |

(2)

K zajištění rovnosti mezi účastníky trhu, kteří vyrábějí nebo uvádějí na trh zavedené a nezavedené látky, je nezbytné po skončení přechodného režimu upřesnit použitelnost ustanovení, která stanovila příznivé podmínky pro registraci zavedených látek. Proto by měl být pro uvedená ustanovení stanoven vhodný, přiměřený a jasný termín, po jehož uplynutí by se tato ustanovení buď již neměla používat, nebo by se měla používat pouze za určitých okolností.

| (3) | V čl. 3 bodě 30 nařízení (ES) č. 1907/2006 jsou stanoveny podmínky pro výpočet množství zavedených látek za rok na základě průměrného množství výroby nebo dovozu ve třech předchozích kalendářních letech. Aby měli účastníci trhu dostatek času provést nezbytné úpravy svých metod výpočtu, měly by tyto podmínky jako první opatření nadále platit až do stanoveného termínu. Aby se zohlednila definice „za rok“ v čl. 3 bodě 30 nařízení (ES) č. 1907/2006, je vhodné stanovit termín do konce tohoto kalendářního roku (31. prosince 2019). |
| --- | --- |

(3)

V čl. 3 bodě 30 nařízení (ES) č. 1907/2006 jsou stanoveny podmínky pro výpočet množství zavedených látek za rok na základě průměrného množství výroby nebo dovozu ve třech předchozích kalendářních letech. Aby měli účastníci trhu dostatek času provést nezbytné úpravy svých metod výpočtu, měly by tyto podmínky jako první opatření nadále platit až do stanoveného termínu. Aby se zohlednila definice „za rok“ v čl. 3 bodě 30 nařízení (ES) č. 1907/2006, je vhodné stanovit termín do konce tohoto kalendářního roku (31. prosince 2019).

| (4) | V souladu se záměrem normotvůrce snížit případný dopad povinnosti registrace u látek v malém množství stanoví čl. 12 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1907/2006 méně přísné požadavky na informace v případě registrace některých zavedených látek v malém množství za předpokladu, že nesplňují kritéria uvedená v příloze III nařízení (ES) č. 1907/2006. Podle čl. 23 odst. 3 uvedeného nařízení musely být tyto zavedené látky v malém množství zaregistrovány do uplynutí lhůty pro registraci dne 1. června 2018. K zajištění rovného zacházení se žadateli o registraci, kteří se připojí k registraci nebo aktualizují svoji dokumentaci podle čl. 12 odst. 1 písm. b), by se však mělo toto ustanovení jako druhé opatření nadále používat i po uplynutí této lhůty, tedy po 1. červnu 2018. |
| --- | --- |

(4)

V souladu se záměrem normotvůrce snížit případný dopad povinnosti registrace u látek v malém množství stanoví čl. 12 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1907/2006 méně přísné požadavky na informace v případě registrace některých zavedených látek v malém množství za předpokladu, že nesplňují kritéria uvedená v příloze III nařízení (ES) č. 1907/2006. Podle čl. 23 odst. 3 uvedeného nařízení musely být tyto zavedené látky v malém množství zaregistrovány do uplynutí lhůty pro registraci dne 1. června 2018. K zajištění rovného zacházení se žadateli o registraci, kteří se připojí k registraci nebo aktualizují svoji dokumentaci podle čl. 12 odst. 1 písm. b), by se však mělo toto ustanovení jako druhé opatření nadále používat i po uplynutí této lhůty, tedy po 1. červnu 2018.

| (5) | Dne 1. června 2018 bylo ukončeno formální fungování fór pro výměnu informací o látkách. Jako třetí opatření by však měly být rozšířeny pokračující povinnosti žadatelů o registraci týkající se sdílení údajů a žadatelé o registraci by měli být vybízeni k používání podobných neformálních komunikačních platforem, které jim umožní dostát svým pokračujícím povinnostem registrace a sdílení údajů podle nařízení (ES) č. 1907/2006 a prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/9 (2). |
| --- | --- |

(5)

Dne 1. června 2018 bylo ukončeno formální fungování fór pro výměnu informací o látkách. Jako třetí opatření by však měly být rozšířeny pokračující povinnosti žadatelů o registraci týkající se sdílení údajů a žadatelé o registraci by měli být vybízeni k používání podobných neformálních komunikačních platforem, které jim umožní dostát svým pokračujícím povinnostem registrace a sdílení údajů podle nařízení (ES) č. 1907/2006 a prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/9 (2).

| (6) | Jako čtvrté opatření je vhodné stanovit, že potenciální žadatel o registraci, který předběžně registroval zavedenou látku v souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 1907/2006, by neměl být do stanoveného termínu povinen dodržovat postup informování se podle článku 26 uvedeného nařízení, protože cíl informovat se již byl splněn prostřednictvím předběžné registrace. |
| --- | --- |

(6)

Jako čtvrté opatření je vhodné stanovit, že potenciální žadatel o registraci, který předběžně registroval zavedenou látku v souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 1907/2006, by neměl být do stanoveného termínu povinen dodržovat postup informování se podle článku 26 uvedeného nařízení, protože cíl informovat se již byl splněn prostřednictvím předběžné registrace.

| (7) | Je nezbytné zajistit, aby bylo možné jasně identifikovat postupy řešení sporů ve věci sdílení údajů. Pravidla sdílení údajů stanovená v článku 30 nařízení (ES) č. 1907/2006 by se proto měla používat i nadále až do stanoveného termínu. Po uplynutí tohoto termínu by se měla používat pouze pravidla sdílení údajů obsažená v článcích 26 a 27 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Je nezbytné zajistit, aby bylo možné jasně identifikovat postupy řešení sporů ve věci sdílení údajů. Pravidla sdílení údajů stanovená v článku 30 nařízení (ES) č. 1907/2006 by se proto měla používat i nadále až do stanoveného termínu. Po uplynutí tohoto termínu by se měla používat pouze pravidla sdílení údajů obsažená v článcích 26 a 27 uvedeného nařízení.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 133 nařízení (ES) č. 1907/2006, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 133 nařízení (ES) č. 1907/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Výpočet množství zavedených látek

Zvláštní metoda pro výpočet množství zavedených látek za rok podle čl. 3 bodu 30 nařízení (ES) č. 1907/2006 se nadále použije pouze do 31. prosince 2019. Poté, co žadatel o registraci provede úplnou registraci látky, vypočítá své množství uvedené látky za kalendářní rok podle čl. 3 bodu 30 nařízení (ES) č. 1907/2006.

Článek 2

Požadavky na registraci některých zavedených látek v malém množství

Uplynutím přechodného režimu pro zavedené látky v nařízení (ES) č. 1907/2006 není dotčena použitelnost čl. 12 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení.

Článek 3

Povinnosti sdílení údajů po registraci

Po zaregistrování látky žadatelé o registraci včetně těch, kteří předkládají údaje společně s jinými žadateli o registraci, nadále plní své povinnosti sdílení údajů spravedlivým, průhledným a nediskriminačním způsobem, jak je uvedeno v hlavě III nařízení (ES) č. 1907/2006 a v prováděcím nařízení (EU) 2016/9. Žadatelé o registraci mohou v této souvislosti používat neformální komunikační platformy podobné fórům pro výměnu informací o látkách uvedeným v článku 29 nařízení (ES) č. 1907/2006.

Článek 4

Povinnost informovat se a sdílet údaje o zavedených látkách

1.   Pokud jednání o sdílení údajů konaná v souladu s článkem 30 nařízení (ES) č. 1907/2006 nevedou k dosažení dohody, použijí se ustanovení uvedeného článku pouze do 31. prosince 2019.

2.   Po 31. prosinci 2019 přestávají platit předběžné registrace provedené v souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 1907/2006 a na všechny zavedené látky se použijí články 26 a 27.

Článek 5

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. října 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/9 ze dne 5. ledna 2016 o společném předkládání a sdílení údajů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (Úř. věst. L 3, 6.1.2016, s. 41).

2

---

| 10.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/15

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1693

ze dne 9. října 2019

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz ocelových kol pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Zahájení šetření

Zahájení šetření

| (1) | Dne 15. února 2019 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu ocelových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie na základě článku 5 nařízení (EU) 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“). V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila Komise příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 15. února 2019 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu ocelových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie na základě článku 5 nařízení (EU) 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“). V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila Komise příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2019 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ocelových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostačující pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2019 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ocelových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostačující pro zahájení šetření.

| (3) | V návaznosti na oznámení o zahájení řízení obdržela Komise řadu otázek a připomínek týkajících se definice dotčeného výrobku. V tomto ohledu Komise objasnila definici výrobku v oznámení, kterým se mění oznámení o zahájení řízení. (3) |
| --- | --- |

(3)

V návaznosti na oznámení o zahájení řízení obdržela Komise řadu otázek a připomínek týkajících se definice dotčeného výrobku. V tomto ohledu Komise objasnila definici výrobku v oznámení, kterým se mění oznámení o zahájení řízení. (3)

3

| (4) | Podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení zavede Komise, pokud nemá dostatečné důkazy o tom, že nejsou splněny určité požadavky, v období předběžného poskytování informací celní evidenci dovozu, který je předmětem antidumpingového šetření. Jak je uvedeno v čl. 10 odst. 4 písm. d) základního nařízení, jedním z těchto požadavků je, že kromě výše dovozu, která způsobila újmu během období šetření, došlo k dalšímu podstatnému zvýšení dovozu. Podle údajů Eurostatu dovoz ocelových kol z ČLR v kilogramech během prvních čtyř měsíců po zahájení šetření (tj. od března 2019 do června 2019) klesl ve srovnání se stejným obdobím v roce 2018 o 72 % a ve srovnání se čtyřměsíčním průměrem během období šetření o 74 % (2018 – viz 23. bod odůvodnění). Komise dále poznamenává, že objem dovozu dotčeného výrobku vykazuje podle databáze Surveillance 2 podobně silný pokles dovozu. Komise proto nezavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení, jelikož nebyla splněna druhá hmotněprávní podmínka čl. 10 odst. 4, tj. další podstatné zvýšení dovozu. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení zavede Komise, pokud nemá dostatečné důkazy o tom, že nejsou splněny určité požadavky, v období předběžného poskytování informací celní evidenci dovozu, který je předmětem antidumpingového šetření. Jak je uvedeno v čl. 10 odst. 4 písm. d) základního nařízení, jedním z těchto požadavků je, že kromě výše dovozu, která způsobila újmu během období šetření, došlo k dalšímu podstatnému zvýšení dovozu. Podle údajů Eurostatu dovoz ocelových kol z ČLR v kilogramech během prvních čtyř měsíců po zahájení šetření (tj. od března 2019 do června 2019) klesl ve srovnání se stejným obdobím v roce 2018 o 72 % a ve srovnání se čtyřměsíčním průměrem během období šetření o 74 % (2018 – viz 23. bod odůvodnění). Komise dále poznamenává, že objem dovozu dotčeného výrobku vykazuje podle databáze Surveillance 2 podobně silný pokles dovozu. Komise proto nezavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení, jelikož nebyla splněna druhá hmotněprávní podmínka čl. 10 odst. 4, tj. další podstatné zvýšení dovozu.

1.2.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (5) | V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a dále orgány ČLR, známé dovozce a uživatele a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(5)

V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a dále orgány ČLR, známé dovozce a uživatele a vyzvala je k účasti.

| (6) | Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(6)

Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.3.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (7) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná nutné vybrat vzorek zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(7)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná nutné vybrat vzorek zúčastněných stran.

1.3.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (8) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že se rozhodla omezit své šetření na přiměřený počet výrobců v Unii, a to použitím výběru vzorku, a že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě informací, jež měla k dispozici v počáteční fázi šetření. Vycházela při tom z objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v EU během období šetření. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku, kteří se nacházejí ve třech různých členských státech, představovali více než 35 % odhadované celkové výroby a objemu prodeje obdobného výrobku v EU. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k prozatímnímu vzorku vyjádřily. Vyjádřilo se pouze Sdružení evropských výrobců kol, které požádalo o zařazení další společnosti do vzorku s cílem zvýšit jeho reprezentativnost. Na základě těchto připomínek se Komise rozhodla přidat do vzorku jednu společnost. Tento výrobce v Unii však při šetření odmítl spolupracovat. Předběžný vzorek sestávající ze tří výrobců v Unii byl tedy potvrzen. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(8)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že se rozhodla omezit své šetření na přiměřený počet výrobců v Unii, a to použitím výběru vzorku, a že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě informací, jež měla k dispozici v počáteční fázi šetření. Vycházela při tom z objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v EU během období šetření. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku, kteří se nacházejí ve třech různých členských státech, představovali více než 35 % odhadované celkové výroby a objemu prodeje obdobného výrobku v EU. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k prozatímnímu vzorku vyjádřily. Vyjádřilo se pouze Sdružení evropských výrobců kol, které požádalo o zařazení další společnosti do vzorku s cílem zvýšit jeho reprezentativnost. Na základě těchto připomínek se Komise rozhodla přidat do vzorku jednu společnost. Tento výrobce v Unii však při šetření odmítl spolupracovat. Předběžný vzorek sestávající ze tří výrobců v Unii byl tedy potvrzen. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

| (9) | Výrobci v Unii zařazení do vzorku, jakož i ostatní výrobci v Unii, kteří se zúčastnili tohoto šetření, vzhledem k obavám z odvetných opatření některých svých zákazníků požádali Komisi, aby jejich totožnost byla po celou dobu řízení podle článku 19 základního nařízení utajena. Komise na základě oprávněných důvodů uvedených v žádosti s poskytnutím anonymity výrobcům v Unii souhlasila. |
| --- | --- |

(9)

Výrobci v Unii zařazení do vzorku, jakož i ostatní výrobci v Unii, kteří se zúčastnili tohoto šetření, vzhledem k obavám z odvetných opatření některých svých zákazníků požádali Komisi, aby jejich totožnost byla po celou dobu řízení podle článku 19 základního nařízení utajena. Komise na základě oprávněných důvodů uvedených v žádosti s poskytnutím anonymity výrobcům v Unii souhlasila.

1.3.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (10) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(10)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.

| (11) | Požadované informace poskytli dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(11)

Požadované informace poskytli dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

1.3.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (12) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(12)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (13) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 27 společností v dotčené zemi. Komise zjistila, že pro zařazení do vzorku je přijatelných dvacet vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců. Sedm výrobců nevykázalo žádný vývoz dotčeného výrobku do EU během období šetření, a proto nebyli považováni za přijatelné pro zařazení do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Základem pro výběr vzorku byly největší objemy vývozu do Unie, rovněž však byla zvážena možnost zahrnout do vzorku všechny typy ocelových kol (ocelová kola používaná pro osobní a obchodní účely). |
| --- | --- |

(13)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 27 společností v dotčené zemi. Komise zjistila, že pro zařazení do vzorku je přijatelných dvacet vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců. Sedm výrobců nevykázalo žádný vývoz dotčeného výrobku do EU během období šetření, a proto nebyli považováni za přijatelné pro zařazení do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Základem pro výběr vzorku byly největší objemy vývozu do Unie, rovněž však byla zvážena možnost zahrnout do vzorku všechny typy ocelových kol (ocelová kola používaná pro osobní a obchodní účely).

| (14) | V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi. Nebyly vzneseny žádné připomínky. |
| --- | --- |

(14)

V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi. Nebyly vzneseny žádné připomínky.

| (15) | Následně jedna ze společností zařazených do vzorku odmítla spolupracovat a byla nahrazena dalším největším vyvážejícím výrobcem. |
| --- | --- |

(15)

Následně jedna ze společností zařazených do vzorku odmítla spolupracovat a byla nahrazena dalším největším vyvážejícím výrobcem.

| (16) | Po inspekci na místě se Komise vzhledem k závažným nedostatkům v informacích poskytnutých jedním vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku rozhodla nebrat na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení tyto informace v úvahu. (4) |
| --- | --- |

(16)

Po inspekci na místě se Komise vzhledem k závažným nedostatkům v informacích poskytnutých jedním vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku rozhodla nebrat na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení tyto informace v úvahu. (4)

4

| (17) | Kromě toho v důsledku vyloučení určitých druhů výrobků z rozsahu tohoto šetření, jak je uvedeno v oddíle 2.3 níže, jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku nebyl tímto šetřením nadále dotčen. |
| --- | --- |

(17)

Kromě toho v důsledku vyloučení určitých druhů výrobků z rozsahu tohoto šetření, jak je uvedeno v oddíle 2.3 níže, jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku nebyl tímto šetřením nadále dotčen.

| (18) | Na základě výše uvedených skutečností byl vzorek snížen pouze na jednu společnost, která představuje přibližně 20 % čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. S ohledem na míru nespolupráce společností zařazených do vzorku a nedostatečnou dobu pro výběr nového vzorku Komise na základě čl. 17 odst. 4 základního nařízení předběžně rozhodla, že použije příslušná ustanovení článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Na základě výše uvedených skutečností byl vzorek snížen pouze na jednu společnost, která představuje přibližně 20 % čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. S ohledem na míru nespolupráce společností zařazených do vzorku a nedostatečnou dobu pro výběr nového vzorku Komise na základě čl. 17 odst. 4 základního nařízení předběžně rozhodla, že použije příslušná ustanovení článku 18 základního nařízení.

1.4.   Individuální zjišťování

Individuální zjišťování

| (19) | O individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení původně požádalo deset z vyvážejících výrobců, kteří vyplnili formulář pro výběr vzorku. Komise dotazník zpřístupnila online v den zahájení řízení. Při oznámení vzorku kromě toho informovala Komise vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, o tom, že pokud chtějí být šetřeni individuálně, musí předložit odpověď na dotazník. Žádná z těchto společností však odpověď na dotazník nepředložila. Žádné individuální zjišťování tedy nebylo uděleno. |
| --- | --- |

(19)

O individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení původně požádalo deset z vyvážejících výrobců, kteří vyplnili formulář pro výběr vzorku. Komise dotazník zpřístupnila online v den zahájení řízení. Při oznámení vzorku kromě toho informovala Komise vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, o tom, že pokud chtějí být šetřeni individuálně, musí předložit odpověď na dotazník. Žádná z těchto společností však odpověď na dotazník nepředložila. Žádné individuální zjišťování tedy nebylo uděleno.

1.5.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (20) | Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Dotazníky pro výrobce v Unii, dovozce, uživatele a vyvážející výrobce byly zpřístupněny na internetu (5) v den zahájení řízení. |
| --- | --- |

(20)

Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Dotazníky pro výrobce v Unii, dovozce, uživatele a vyvážející výrobce byly zpřístupněny na internetu (5) v den zahájení řízení.

5

| (21) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Jeden dovozce, který není ve spojení, poskytl Komisi odpověď na dotazník; ta však byla neúplná, a když byl požádán o doplnění odpovědi, přestal ohledně šetření spolupracovat. Čínská vláda žádnou odpověď neposkytla. |
| --- | --- |

(21)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Jeden dovozce, který není ve spojení, poskytl Komisi odpověď na dotazník; ta však byla neúplná, a když byl požádán o doplnění odpovědi, přestal ohledně šetření spolupracovat. Čínská vláda žádnou odpověď neposkytla.

| (22) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto stran:

  Výrobci v Unii:







  — | společnost C, Evropská unie, |
| --- | --- | --- |

(22)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto stran:

Výrobci v Unii:

Výrobci v Unii:

—

společnost C, Evropská unie,

| — | společnost E, Evropská unie, |
| --- | --- |

—

společnost E, Evropská unie,

| — | společnost H, Evropská unie. |
| --- | --- |

—

společnost H, Evropská unie.

Sdružení výrobců v Unii:

Sdružení výrobců v Unii:

| — | EUWA, Brusel, Belgie. |
| --- | --- |

—

EUWA, Brusel, Belgie.

Vyvážející výrobci v ČLR:

Vyvážející výrobci v ČLR:

| — | Skupina Hangtong Group (Hangtong Group):






  — | Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd. (výrobce), Tchaj-čou, Čína, |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Hangtong Group (Hangtong Group):

—

Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd. (výrobce), Tchaj-čou, Čína,

| — | Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd. (obchodník), Ning-po, Čína, |
| --- | --- |

—

Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd. (obchodník), Ning-po, Čína,

| — | Ningbo Wheelsky Company Limited (offshorový obchodník), Ning-po, Čína, |
| --- | --- |

—

Ningbo Wheelsky Company Limited (offshorový obchodník), Ning-po, Čína,

| — | Skupina Xingmin (Xingmin Group):






  — | Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd. (vyvážející výrobce), Lung-kchou, Čína, |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Xingmin (Xingmin Group):

—

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd. (vyvážející výrobce), Lung-kchou, Čína,

| — | Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. (výrobce), Tchang-šan, Čína, |
| --- | --- |

—

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. (výrobce), Tchang-šan, Čína,

| — | Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. (výrobce), Si-ning, Čína. |
| --- | --- |

—

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. (výrobce), Si-ning, Čína.

1.6.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (23) | Šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2018 (dále jen „období šetření“, v tabulkách také „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2015 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(23)

Šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2018 (dále jen „období šetření“, v tabulkách také „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2015 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

1.7.   Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (24) | Vzhledem k tomu, že při zahájení šetření byly k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit šetření s ohledem na čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(24)

Vzhledem k tomu, že při zahájení šetření byly k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit šetření s ohledem na čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (25) | V zájmu shromáždění nezbytných údajů pro případné uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny vyvážející výrobce v dotčené zemi, aby poskytli informace požadované v příloze III oznámení o zahájení řízení, pokud jde o vstupy používané při výrobě ocelových kol. Příslušné informace předložilo 23 vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(25)

V zájmu shromáždění nezbytných údajů pro případné uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny vyvážející výrobce v dotčené zemi, aby poskytli informace požadované v příloze III oznámení o zahájení řízení, pokud jde o vstupy používané při výrobě ocelových kol. Příslušné informace předložilo 23 vyvážejících výrobců.

| (26) | Komise s cílem získat informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zaslala dotazník také čínské vládě. Čínská vláda neposkytla žádnou odpověď. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v ČLR použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Komise s cílem získat informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zaslala dotazník také čínské vládě. Čínská vláda neposkytla žádnou odpověď. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v ČLR použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení.

| (27) | Komise v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ve lhůtě 37 dnů od zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy, pokud jde o vhodnost uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Jeden vyvážející výrobce vznesl připomínky k existenci podstatných zkreslení. |
| --- | --- |

(27)

Komise v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ve lhůtě 37 dnů od zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy, pokud jde o vhodnost uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Jeden vyvážející výrobce vznesl připomínky k existenci podstatných zkreslení.

Úředním věstníku Evropské unie

| (28) | V oznámení o zahájení řízení Komise rovněž uvedla, že vzhledem k důkazům, které má k dispozici, může být nutné vybrat vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení za účelem určení běžné hodnoty založené na nezkreslených cenách nebo referenčních hodnotách. |
| --- | --- |

(28)

V oznámení o zahájení řízení Komise rovněž uvedla, že vzhledem k důkazům, které má k dispozici, může být nutné vybrat vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení za účelem určení běžné hodnoty založené na nezkreslených cenách nebo referenčních hodnotách.

| (29) | Dne 6. března 2019 zveřejnila Komise první poznámku ke spisu (dále jen „poznámka ze dne 6. března 2019“), (6) v níž požádala zúčastněné strany o jejich stanovisko k příslušným zdrojům, jež Komise může použít k určení běžné hodnoty, v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. e) druhou odrážkou základního nařízení. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a pracovní síla používané vyvážejícími výrobci při výrobě dotčeného výrobku. Na základě kritérií pro výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot Komise dále určila možné reprezentativní země (a to Argentinu, Brazílii, Kolumbii, Malajsii, Mexiko, Rusko, Jižní Afriku, Thajsko a Turecko). |
| --- | --- |

(29)

Dne 6. března 2019 zveřejnila Komise první poznámku ke spisu (dále jen „poznámka ze dne 6. března 2019“), (6) v níž požádala zúčastněné strany o jejich stanovisko k příslušným zdrojům, jež Komise může použít k určení běžné hodnoty, v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. e) druhou odrážkou základního nařízení. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a pracovní síla používané vyvážejícími výrobci při výrobě dotčeného výrobku. Na základě kritérií pro výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot Komise dále určila možné reprezentativní země (a to Argentinu, Brazílii, Kolumbii, Malajsii, Mexiko, Rusko, Jižní Afriku, Thajsko a Turecko).

6

| (30) | Komise poskytla všem zúčastněným stranám příležitost předložit připomínky. Komise obdržela připomínky od jednoho vyvážejícího výrobce a od žadatele. Čínská vláda nepodala žádné připomínky. |
| --- | --- |

(30)

Komise poskytla všem zúčastněným stranám příležitost předložit připomínky. Komise obdržela připomínky od jednoho vyvážejícího výrobce a od žadatele. Čínská vláda nepodala žádné připomínky.

| (31) | Obdrženými připomínkami k poznámce ze dne 6. března 2019 se Komise zabývala ve druhé poznámce ke zdrojům pro určení běžné hodnoty ze dne 16. dubna 2019 (dále jen „poznámka ze dne 16. dubna 2019“). (7) Komise rovněž stanovila seznam výrobních faktorů a dospěla k závěru, že nejvhodnější reprezentativní zemí podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení je v této fázi Brazílie. V této fázi nebylo možné sestavit konečný seznam kódů HS, do kterých by měly být zařazeny výrobní faktory. Vzhledem k tomu, že v rámci některých potenciálních kódů HS neexistoval žádný dovoz do Brazílie, dospěla Komise v této fázi k závěru, že v případě potřeby by za vhodné reprezentativní země mohly být rovněž považovány Turecko a Jižní Afrika. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Připomínky obdržela Komise pouze od žadatele. Těmito připomínkami se zabývá toto nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Obdrženými připomínkami k poznámce ze dne 6. března 2019 se Komise zabývala ve druhé poznámce ke zdrojům pro určení běžné hodnoty ze dne 16. dubna 2019 (dále jen „poznámka ze dne 16. dubna 2019“). (7) Komise rovněž stanovila seznam výrobních faktorů a dospěla k závěru, že nejvhodnější reprezentativní zemí podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení je v této fázi Brazílie. V této fázi nebylo možné sestavit konečný seznam kódů HS, do kterých by měly být zařazeny výrobní faktory. Vzhledem k tomu, že v rámci některých potenciálních kódů HS neexistoval žádný dovoz do Brazílie, dospěla Komise v této fázi k závěru, že v případě potřeby by za vhodné reprezentativní země mohly být rovněž považovány Turecko a Jižní Afrika. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Připomínky obdržela Komise pouze od žadatele. Těmito připomínkami se zabývá toto nařízení.

7

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (32) | Dotčeným výrobkem ve znění oznámení uvedeného ve 3. bodě odůvodnění jsou ocelová kola – s příslušenstvím i bez něj a vybavená i nevybavená pneumatikami – určená pro:






  — | silniční tahače, |
| --- | --- | --- |

(32)

Dotčeným výrobkem ve znění oznámení uvedeného ve 3. bodě odůvodnění jsou ocelová kola – s příslušenstvím i bez něj a vybavená i nevybavená pneumatikami – určená pro:

—

silniční tahače,

| — | motorová vozidla pro přepravu osob a/nebo zboží, |
| --- | --- |

—

motorová vozidla pro přepravu osob a/nebo zboží,

| — | motorová vozidla zvláštního určení (např. požární automobily, kropicí automobily), |
| --- | --- |

—

motorová vozidla zvláštního určení (např. požární automobily, kropicí automobily),

| — | přívěsy, návěsy, karavany a podobná vozidla, bez mechanického pohonu, |
| --- | --- |

—

přívěsy, návěsy, karavany a podobná vozidla, bez mechanického pohonu,

pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 a ex 8716 90 90 (kódy TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 a 8716909097) (dále jen „dotčený výrobek“).

| (33) | Vyloučeny jsou tyto výrobky:






  — | ocelová kola pro průmyslovou montáž jednonápravových malotraktorů v současnosti položky 8701 10, |
| --- | --- | --- |

(33)

Vyloučeny jsou tyto výrobky:

—

ocelová kola pro průmyslovou montáž jednonápravových malotraktorů v současnosti položky 8701 10,

| — | kola pro silniční čtyřkolky, |
| --- | --- |

—

kola pro silniční čtyřkolky,

| — | hvězdicové středy kol odlévané v jediném kuse, z oceli, |
| --- | --- |

—

hvězdicové středy kol odlévané v jediném kuse, z oceli,

| — | kola pro motorová vozidla určená specificky k použití mimo veřejné komunikace (např. kola pro zemědělské traktory, lesnické traktory, vysokozdvižné vozíky, pushback traktory, terénní vyklápěcí vozy (dampry)). |
| --- | --- |

—

kola pro motorová vozidla určená specificky k použití mimo veřejné komunikace (např. kola pro zemědělské traktory, lesnické traktory, vysokozdvižné vozíky, pushback traktory, terénní vyklápěcí vozy (dampry)).

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (34) | Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek; |
| --- | --- | --- |

(34)

Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

dotčený výrobek;

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR; |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Brazílii, která byla použita jako reprezentativní země ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení, a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Brazílii, která byla použita jako reprezentativní země ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení, a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (35) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(35)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

| (36) | Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tvrdil, že ocelová kola určená konkrétně pro přívěsy a karavany tažené osobními automobily, která jsou řazena do kódu KN 8716 90 90 a mají průměr ráfku 16 palců nebo menší, by měla být z definice výrobku vyloučena, neboť se nevyrábějí v Unii a nemají stejné základní technické vlastnosti jako všechny ostatní výrobky spadající do definice výrobku. |
| --- | --- |

(36)

Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tvrdil, že ocelová kola určená konkrétně pro přívěsy a karavany tažené osobními automobily, která jsou řazena do kódu KN 8716 90 90 a mají průměr ráfku 16 palců nebo menší, by měla být z definice výrobku vyloučena, neboť se nevyrábějí v Unii a nemají stejné základní technické vlastnosti jako všechny ostatní výrobky spadající do definice výrobku.

| (37) | Pokud jde o technické vlastnosti, dotyčná společnost uvedla, že specifikace kol přívěsů a karavanů tažených osobními automobily, zejména pokud jde o pevnost (a tedy i zkoušky), jsou nižší než u kol pro osobní automobily. Navíc musí splňovat zvláštní specifikace týkající se vyššího zatížení a nižších požadavků na rychlost takových kol, která mají být prodávána v Unii. To by rovněž znamenalo, že ocelová kola pro karavany nebo přívěsy tažené osobními automobily nelze legálně prodávat a používat jako ocelová kola pro osobní automobily. Společnost rovněž uvedla, že ocelová kola pro karavany nebo přívěsy tažené osobními automobily je třeba zařadit do kódu KN 8716 90 90, zatímco ocelová kola pro osobní automobily by měla být zařazena do čísla 8708. |
| --- | --- |

(37)

Pokud jde o technické vlastnosti, dotyčná společnost uvedla, že specifikace kol přívěsů a karavanů tažených osobními automobily, zejména pokud jde o pevnost (a tedy i zkoušky), jsou nižší než u kol pro osobní automobily. Navíc musí splňovat zvláštní specifikace týkající se vyššího zatížení a nižších požadavků na rychlost takových kol, která mají být prodávána v Unii. To by rovněž znamenalo, že ocelová kola pro karavany nebo přívěsy tažené osobními automobily nelze legálně prodávat a používat jako ocelová kola pro osobní automobily. Společnost rovněž uvedla, že ocelová kola pro karavany nebo přívěsy tažené osobními automobily je třeba zařadit do kódu KN 8716 90 90, zatímco ocelová kola pro osobní automobily by měla být zařazena do čísla 8708.

| (38) | V průběhu šetření Komise dále obdržela připomínky týkající se možného vyloučení z rozsahu šetření kol pro zemědělské přívěsy a jiná tažená zemědělská zařízení používaná na polích, u nichž bylo zjištěno, že mají průměr ráfku 16 palců nebo menší. V oznámení o zahájení řízení byla výslovně vyloučena „kola pro motorová vozidla určená specificky k použití mimo veřejné komunikace (např. kola pro zemědělské traktory, lesnické traktory, vysokozdvižné vozíky, pushback traktory, terénní vyklápěcí vozy (dampry))“. Ocelová kola pro vozidla bez mechanického pohonu, jako jsou zemědělská přípojná vozidla a jiná tažená zemědělská zařízení používaná na polích, však do definice výrobku původně zahrnuta byla. Tvrdilo se, že podobně jako ocelová kola pro karavany a přívěsy tažené osobními automobily mají i tato kola odlišné technické vlastnosti a nejsou zaměnitelná s ostatními výrobky, které spadají do definice výrobku. |
| --- | --- |

(38)

V průběhu šetření Komise dále obdržela připomínky týkající se možného vyloučení z rozsahu šetření kol pro zemědělské přívěsy a jiná tažená zemědělská zařízení používaná na polích, u nichž bylo zjištěno, že mají průměr ráfku 16 palců nebo menší. V oznámení o zahájení řízení byla výslovně vyloučena „kola pro motorová vozidla určená specificky k použití mimo veřejné komunikace (např. kola pro zemědělské traktory, lesnické traktory, vysokozdvižné vozíky, pushback traktory, terénní vyklápěcí vozy (dampry))“. Ocelová kola pro vozidla bez mechanického pohonu, jako jsou zemědělská přípojná vozidla a jiná tažená zemědělská zařízení používaná na polích, však do definice výrobku původně zahrnuta byla. Tvrdilo se, že podobně jako ocelová kola pro karavany a přívěsy tažené osobními automobily mají i tato kola odlišné technické vlastnosti a nejsou zaměnitelná s ostatními výrobky, které spadají do definice výrobku.

| (39) | Dne 24. června 2019 Komise zveřejnila poznámku ke spisu, ve které vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily k výše uvedeným tvrzením týkajícím se definice výrobku. Připomínky k výše uvedené poznámce předložili žadatel, tři vyvážející výrobci a jeden dovozce v Unii. Všechny tyto strany podpořily tvrzení o vyloučení výrobku shrnuté ve 36. a 38. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(39)

Dne 24. června 2019 Komise zveřejnila poznámku ke spisu, ve které vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily k výše uvedeným tvrzením týkajícím se definice výrobku. Připomínky k výše uvedené poznámce předložili žadatel, tři vyvážející výrobci a jeden dovozce v Unii. Všechny tyto strany podpořily tvrzení o vyloučení výrobku shrnuté ve 36. a 38. bodě odůvodnění.

2.4.   Závěr ohledně dotčeného výrobku

Závěr ohledně dotčeného výrobku

| (40) | Z šetření vyplývá, že kola uvedená ve 36. a 38. bodě odůvodnění mají omezený průměr 16 palců nebo menší a mají také jiné technické vlastnosti než ostatní typy kol zahrnuté do definice výrobku, neboť nejsou určeny pro montáž na motorová vozidla a ani je na motorová vozidla montovat nelze. Komise proto předběžně dospěla k závěru, že tyto výrobky by měly být vyloučeny. |
| --- | --- |

(40)

Z šetření vyplývá, že kola uvedená ve 36. a 38. bodě odůvodnění mají omezený průměr 16 palců nebo menší a mají také jiné technické vlastnosti než ostatní typy kol zahrnuté do definice výrobku, neboť nejsou určeny pro montáž na motorová vozidla a ani je na motorová vozidla montovat nelze. Komise proto předběžně dospěla k závěru, že tyto výrobky by měly být vyloučeny.

| (41) | Po vyloučení popsaném ve 40. bodě odůvodnění se jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, který vyráběl a vyvážel do Unie pouze vyloučené typy výrobků, již nepovažuje za vyvážejícího výrobce dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(41)

Po vyloučení popsaném ve 40. bodě odůvodnění se jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, který vyráběl a vyvážel do Unie pouze vyloučené typy výrobků, již nepovažuje za vyvážejícího výrobce dotčeného výrobku.

| (42) | Dotčený výrobek je tedy předběžně definován jako kola z oceli – s příslušenstvím i bez něj a vybavená i nevybavená pneumatikami – určená pro:






  — | silniční tahače, |
| --- | --- | --- |

(42)

Dotčený výrobek je tedy předběžně definován jako kola z oceli – s příslušenstvím i bez něj a vybavená i nevybavená pneumatikami – určená pro:

—

silniční tahače,

| — | motorová vozidla pro přepravu osob a/nebo zboží, |
| --- | --- |

—

motorová vozidla pro přepravu osob a/nebo zboží,

| — | motorová vozidla zvláštního určení (např. požární automobily, kropicí automobily), |
| --- | --- |

—

motorová vozidla zvláštního určení (např. požární automobily, kropicí automobily),

| — | přívěsy nebo návěsy bez mechanického pohonu určené pro silniční tahače |
| --- | --- |

—

přívěsy nebo návěsy bez mechanického pohonu určené pro silniční tahače

pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 a ex 8716 90 90 (kódy TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 a 8716909097) (dále jen „dotčený výrobek“).

Vyloučeny jsou tyto výrobky:

| — | ocelová kola pro průmyslovou montáž jednonápravových malotraktorů v současnosti položky 8701 10, |
| --- | --- |

—

ocelová kola pro průmyslovou montáž jednonápravových malotraktorů v současnosti položky 8701 10,

| — | kola pro silniční čtyřkolky, |
| --- | --- |

—

kola pro silniční čtyřkolky,

| — | hvězdicové středy kol odlévané v jediném kuse, z oceli, |
| --- | --- |

—

hvězdicové středy kol odlévané v jediném kuse, z oceli,

| — | kola pro motorová vozidla určená specificky k použití mimo veřejné komunikace (např. kola pro zemědělské traktory, lesnické traktory, vysokozdvižné vozíky, pushback traktory, terénní vyklápěcí vozy (dampry)), |
| --- | --- |

—

kola pro motorová vozidla určená specificky k použití mimo veřejné komunikace (např. kola pro zemědělské traktory, lesnické traktory, vysokozdvižné vozíky, pushback traktory, terénní vyklápěcí vozy (dampry)),

| — | kola pro přívěsy a karavany tažené osobním automobilem, zemědělská přípojná vozidla a jiná tažená zemědělská zařízení, jež se používají na polích a mají průměr nejvýše 16 palců. |
| --- | --- |

—

kola pro přívěsy a karavany tažené osobním automobilem, zemědělská přípojná vozidla a jiná tažená zemědělská zařízení, jež se používají na polích a mají průměr nejvýše 16 palců.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (43) | Jak je vysvětleno v 17. bodě odůvodnění, ve vzorku zůstali pouze dva vyvážející výrobci, kteří byli následně ověřeni. |
| --- | --- |

(43)

Jak je vysvětleno v 17. bodě odůvodnění, ve vzorku zůstali pouze dva vyvážející výrobci, kteří byli následně ověřeni.

| (44) | Pokud jde o jednu z těchto společností, Komise se rozhodla použít ustanovení článku 18 základního nařízení, a zejména ustanovení čl. 18 odst. 1 první věty, a poskytnuté informace nezohlednila. Toto rozhodnutí bylo přijato proto, že oznámené údaje o prodeji na vývoz byly shledány nespolehlivými, jelikož nesouhlasily s auditovanými účty společnosti. Komise tak neobdržela informace nezbytné ke stanovení dumpingového rozpětí pro tuto společnost. |
| --- | --- |

(44)

Pokud jde o jednu z těchto společností, Komise se rozhodla použít ustanovení článku 18 základního nařízení, a zejména ustanovení čl. 18 odst. 1 první věty, a poskytnuté informace nezohlednila. Toto rozhodnutí bylo přijato proto, že oznámené údaje o prodeji na vývoz byly shledány nespolehlivými, jelikož nesouhlasily s auditovanými účty společnosti. Komise tak neobdržela informace nezbytné ke stanovení dumpingového rozpětí pro tuto společnost.

| (45) | V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla zúčastněná strana informována o důvodech odmítnutí poskytnutých informací a byla jí poskytnuta příležitost podat další vysvětlení. |
| --- | --- |

(45)

V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla zúčastněná strana informována o důvodech odmítnutí poskytnutých informací a byla jí poskytnuta příležitost podat další vysvětlení.

| (46) | Společnost se vyjádřila k záměru Komise použít článek 18 základního nařízení a na svou žádost podstoupila slyšení u úředníka pro slyšení. Vzhledem k důvěrné a konkrétní povaze zamítnutých údajů a připomínek, které společnost uvedla v podání a během následného slyšení, byly podrobnosti zjištění Komise v tomto ohledu sděleny dotyčné společnosti v rámci samostatného poskytnutí předběžných informací. |
| --- | --- |

(46)

Společnost se vyjádřila k záměru Komise použít článek 18 základního nařízení a na svou žádost podstoupila slyšení u úředníka pro slyšení. Vzhledem k důvěrné a konkrétní povaze zamítnutých údajů a připomínek, které společnost uvedla v podání a během následného slyšení, byly podrobnosti zjištění Komise v tomto ohledu sděleny dotyčné společnosti v rámci samostatného poskytnutí předběžných informací.

| (47) | Jelikož tyto připomínky, které společnost uvedla v podáních a během slyšení s úředníkem pro slyšení, nijak nezměnily údaje a závěry zjištěné Komisí během inspekce na místě v prostorách společnosti, Komise potvrdila, že v souvislosti s tímto vyvážejícím výrobcem použije dostupné údaje. |
| --- | --- |

(47)

Jelikož tyto připomínky, které společnost uvedla v podáních a během slyšení s úředníkem pro slyšení, nijak nezměnily údaje a závěry zjištěné Komisí během inspekce na místě v prostorách společnosti, Komise potvrdila, že v souvislosti s tímto vyvážejícím výrobcem použije dostupné údaje.

| (48) | Popis níže uvedeného výpočtu dumpingového rozpětí se tedy vztahuje k jediné zbývající společnosti zařazené do vzorku. |
| --- | --- |

(48)

Popis níže uvedeného výpočtu dumpingového rozpětí se tedy vztahuje k jediné zbývající společnosti zařazené do vzorku.

3.2.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (49) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“. |
| --- | --- |

(49)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“.

| (50) | Avšak v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády bylo náležité uplatnit čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(50)

Avšak v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády bylo náležité uplatnit čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

3.2.1.   Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

3.2.1.1.   Úvod

Úvod

| (51) | Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení stanoví, že „podstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:







  — | skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny, |
| --- | --- | --- |

(51)

Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení stanoví, že „podstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:

podstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:

—

skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny,

| — | přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady, |
| --- | --- |

—

přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady,

| — | veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil, |
| --- | --- |

—

veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil,

| — | neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví, |
| --- | --- |

—

neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví,

| — | zkreslené mzdové náklady, |
| --- | --- |

—

zkreslené mzdové náklady,

| — | přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu“. |
| --- | --- |

—

přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu“.

| (52) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se při posuzování existence podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) zohlední mimo jiné nevyčerpávající seznam prvků v prvně uvedeném ustanovení. Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se při posuzování existence podstatného zkreslení bere v úvahu možný dopad jednoho či více těchto prvků na ceny a náklady ve vyvážející zemi dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že je tento seznam neúplný, nemusí být pro zjištění podstatných zkreslení zohledněny všechny prvky. Kromě toho lze stejné skutkové okolnosti použít k prokázání existence jednoho nebo více prvků z tohoto seznamu. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) však musí být učiněn na základě všech důkazů, které jsou k dispozici. V celkovém posouzení toho, zda existují zkreslení, může být rovněž brán zřetel na celkový kontext a situaci v zemi vývozu, zejména tam, kde základní prvky hospodářského a správního zřízení vyvážející země dávají vládě významné pravomoci zasahovat do ekonomiky takovým způsobem, že ceny a náklady nejsou výsledkem volného působení tržních sil. |
| --- | --- |

(52)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se při posuzování existence podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) zohlední mimo jiné nevyčerpávající seznam prvků v prvně uvedeném ustanovení. Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se při posuzování existence podstatného zkreslení bere v úvahu možný dopad jednoho či více těchto prvků na ceny a náklady ve vyvážející zemi dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že je tento seznam neúplný, nemusí být pro zjištění podstatných zkreslení zohledněny všechny prvky. Kromě toho lze stejné skutkové okolnosti použít k prokázání existence jednoho nebo více prvků z tohoto seznamu. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) však musí být učiněn na základě všech důkazů, které jsou k dispozici. V celkovém posouzení toho, zda existují zkreslení, může být rovněž brán zřetel na celkový kontext a situaci v zemi vývozu, zejména tam, kde základní prvky hospodářského a správního zřízení vyvážející země dávají vládě významné pravomoci zasahovat do ekonomiky takovým způsobem, že ceny a náklady nejsou výsledkem volného působení tržních sil.

| (53) | Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení stanoví, že
  „pokud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“
  . |
| --- | --- |

(53)

Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení stanoví, že
  „pokud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“
  .

„pokud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“

| (54) | Na základě uvedeného ustanovení vydala Komise zprávu o ČLR (dále jen „zpráva“) (8), která prokazuje existenci významných vládních zásahů na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení v mnoha klíčových výrobních faktorech (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v konkrétních odvětvích (jako je výroba oceli a chemických látek). Zpráva byla vložena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení řízení. Podnět také obsahoval některé relevantní důkazy doplňující tuto zprávu. Zúčastněné strany byly v době zahájení řízení vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu vyvrátily, vyjádřily se k nim nebo je doplnily. |
| --- | --- |

(54)

Na základě uvedeného ustanovení vydala Komise zprávu o ČLR (dále jen „zpráva“) (8), která prokazuje existenci významných vládních zásahů na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení v mnoha klíčových výrobních faktorech (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v konkrétních odvětvích (jako je výroba oceli a chemických látek). Zpráva byla vložena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení řízení. Podnět také obsahoval některé relevantní důkazy doplňující tuto zprávu. Zúčastněné strany byly v době zahájení řízení vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu vyvrátily, vyjádřily se k nim nebo je doplnily.

8

| (55) | Podnět obsahoval aktualizované informace o nadměrné kapacitě výroby oceli, která je hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku představující více než 60 % výrobních nákladů. Odkazoval také na zprávu Obchodní komory Evropské unie v Číně (9), podle níž ČLR nesplnila svůj slib ohledně snížení výrobní kapacity na realističtější úroveň. Tato situace byla způsobena konkrétně:






  — | snahou části regionů dosáhnout soběstačnosti, což mělo za následek další nadměrnou kapacitu na národní úrovni; |
| --- | --- | --- |

(55)

Podnět obsahoval aktualizované informace o nadměrné kapacitě výroby oceli, která je hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku představující více než 60 % výrobních nákladů. Odkazoval také na zprávu Obchodní komory Evropské unie v Číně (9), podle níž ČLR nesplnila svůj slib ohledně snížení výrobní kapacity na realističtější úroveň. Tato situace byla způsobena konkrétně:

9

—

snahou části regionů dosáhnout soběstačnosti, což mělo za následek další nadměrnou kapacitu na národní úrovni;

| — | existencí státem vlastněných podniků, které nefungují podle kritérií zisku/ztráty; |
| --- | --- |

—

existencí státem vlastněných podniků, které nefungují podle kritérií zisku/ztráty;

| — | stimulačním balíčkem čínské vlády, který pobídl velké ocelárny ke zvyšování kapacity a obnovil ziskovost malých a středních oceláren; |
| --- | --- |

—

stimulačním balíčkem čínské vlády, který pobídl velké ocelárny ke zvyšování kapacity a obnovil ziskovost malých a středních oceláren;

| — | poskytováním dotované energie ze strany regionálních vlád (10). |
| --- | --- |

—

poskytováním dotované energie ze strany regionálních vlád (10).

10

| (56) | Žadatel rovněž tvrdil, že čínská domácí poptávka nemůže postačit k udržení zvýšené úrovně výroby oceli. V tomto ohledu podnět odkazuje na Světové sdružení výrobců oceli (World Steel Association), které uvedlo, že měsíční objem výroby v ČLR v říjnu 2018 vzrostl ve srovnání s říjnem 2017 o 9,1 %, zatímco v 64 zemích, jež Světovému sdružení výrobců oceli podaly zprávu, vzrostl v průměru pouze o 5,8 %. |
| --- | --- |

(56)

Žadatel rovněž tvrdil, že čínská domácí poptávka nemůže postačit k udržení zvýšené úrovně výroby oceli. V tomto ohledu podnět odkazuje na Světové sdružení výrobců oceli (World Steel Association), které uvedlo, že měsíční objem výroby v ČLR v říjnu 2018 vzrostl ve srovnání s říjnem 2017 o 9,1 %, zatímco v 64 zemích, jež Světovému sdružení výrobců oceli podaly zprávu, vzrostl v průměru pouze o 5,8 %.

| (57) | Podnět obsahoval informaci o tom, že zvýšená výroba oceli v ČLR v kombinaci se snížením vývozu v důsledku nedávno uložených nápravných opatření Evropské unie a Spojených států by mohla vést ke snížení cen oceli. |
| --- | --- |

(57)

Podnět obsahoval informaci o tom, že zvýšená výroba oceli v ČLR v kombinaci se snížením vývozu v důsledku nedávno uložených nápravných opatření Evropské unie a Spojených států by mohla vést ke snížení cen oceli.

| (58) | A konečně, v podnětu jsou uvedeny další postupy ovlivňující ceny surovin:






  — | náklady na suroviny a energii v ČLR nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými vládními zásahy; |
| --- | --- | --- |

(58)

A konečně, v podnětu jsou uvedeny další postupy ovlivňující ceny surovin:

—

náklady na suroviny a energii v ČLR nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými vládními zásahy;

| — | čínský trh s ocelí je stále ve značné míře zásobován podniky působícími na základě vlastnictví, kontroly a politického dohledu čínské vlády; |
| --- | --- |

—

čínský trh s ocelí je stále ve značné míře zásobován podniky působícími na základě vlastnictví, kontroly a politického dohledu čínské vlády;

| — | vymáhání úpadkového práva, práva obchodních společností nebo majetkového práva je v ČLR stále ještě nedostatečné; |
| --- | --- |

—

vymáhání úpadkového práva, práva obchodních společností nebo majetkového práva je v ČLR stále ještě nedostatečné;

| — | mzdové náklady jsou zkreslené, protože nejsou výsledkem působení běžných tržních sil ani jednání mezi společnostmi a pracovní silou. |
| --- | --- |

—

mzdové náklady jsou zkreslené, protože nejsou výsledkem působení běžných tržních sil ani jednání mezi společnostmi a pracovní silou.

| (59) | Jak je uvedeno v 26. a 27. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení v dané věci. |
| --- | --- |

(59)

Jak je uvedeno v 26. a 27. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení v dané věci.

| (60) | Připomínky v tomto ohledu byly obdrženy pouze od jednoho z vyvážejících výrobců, který tvrdil, že výpočet běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení je neslučitelný s dohodami WTO, včetně protokolu o přistoupení Číny k WTO (dále jen „protokol“) a antidumpingové dohody 1994. |
| --- | --- |

(60)

Připomínky v tomto ohledu byly obdrženy pouze od jednoho z vyvážejících výrobců, který tvrdil, že výpočet běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení je neslučitelný s dohodami WTO, včetně protokolu o přistoupení Číny k WTO (dále jen „protokol“) a antidumpingové dohody 1994.

| (61) | V tomto ohledu vyvážející výrobce tvrdil, že po skončení platnosti oddílu 15 protokolu by se EU neměla odchylovat od standardní metodiky při zjišťování běžné hodnoty, tj. používat pouze domácí ceny a náklady v zemi vývozu, pokud antidumpingová dohoda 1994 neumožňuje postupovat jinak. S ohledem na výše uvedené skutečnosti by se EU měla řídit standardní metodikou v souladu s článkem 2 antidumpingové dohody 1994. Kromě toho zúčastněná strana rovněž tvrdila, že pojem „podstatná zkreslení“ není v antidumpingové dohodě 1994 vůbec uveden. Jelikož pro takové konkrétní opatření neexistuje právní základ v rámci antidumpingové dohody 1994 ani v rámci Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 (GATT 1994), zjištění o existenci podstatných zkreslení a v důsledku toho ani početní zjištění běžné hodnoty nejsou v souladu s články 1, 2, 6.1 a 18.1 antidumpingové dohody 1994. |
| --- | --- |

(61)

V tomto ohledu vyvážející výrobce tvrdil, že po skončení platnosti oddílu 15 protokolu by se EU neměla odchylovat od standardní metodiky při zjišťování běžné hodnoty, tj. používat pouze domácí ceny a náklady v zemi vývozu, pokud antidumpingová dohoda 1994 neumožňuje postupovat jinak. S ohledem na výše uvedené skutečnosti by se EU měla řídit standardní metodikou v souladu s článkem 2 antidumpingové dohody 1994. Kromě toho zúčastněná strana rovněž tvrdila, že pojem „podstatná zkreslení“ není v antidumpingové dohodě 1994 vůbec uveden. Jelikož pro takové konkrétní opatření neexistuje právní základ v rámci antidumpingové dohody 1994 ani v rámci Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 (GATT 1994), zjištění o existenci podstatných zkreslení a v důsledku toho ani početní zjištění běžné hodnoty nejsou v souladu s články 1, 2, 6.1 a 18.1 antidumpingové dohody 1994.

| (62) | Pro účely tohoto šetření dospěla Komise ve 112. bodě odůvodnění k závěru, že je vhodné uplatnit čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise nesouhlasí s tvrzením zúčastněné strany, že čl. 2 odst. 6a nesmí Komise použít. Komise se právě naopak domnívá, že čl. 2 odst. 6a je v podmínkách tohoto případu použitelný a použit být musí. Komise nadto soudí, že toto ustanovení je v souladu s povinnostmi Evropské unie v rámci WTO. Komise je názoru, že – jak bylo objasněno už ve věci DS473 EU-Biodiesel (Argentina) – ustanovení základního nařízení, která jsou použitelná obecně na všechny členy WTO, zejména pak čl. 2 odst. 5 druhý pododstavec, dovolují použití údajů ze třetí země, které jsou řádně upraveny, pokud je taková úprava nutná a odůvodněná. A konečně v antidumpingových řízeních týkajících se výrobků z Číny platí pro stanovení běžné hodnoty nadále ty části oddílu 15 protokolu o přistoupení Číny, jejichž platnost nevypršela, a to jak s ohledem na standardy tržního hospodářství, tak s ohledem na použití metodiky, která není založena na přísném porovnání s čínskými výrobky nebo náklady. |
| --- | --- |

(62)

Pro účely tohoto šetření dospěla Komise ve 112. bodě odůvodnění k závěru, že je vhodné uplatnit čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise nesouhlasí s tvrzením zúčastněné strany, že čl. 2 odst. 6a nesmí Komise použít. Komise se právě naopak domnívá, že čl. 2 odst. 6a je v podmínkách tohoto případu použitelný a použit být musí. Komise nadto soudí, že toto ustanovení je v souladu s povinnostmi Evropské unie v rámci WTO. Komise je názoru, že – jak bylo objasněno už ve věci DS473 EU-Biodiesel (Argentina) – ustanovení základního nařízení, která jsou použitelná obecně na všechny členy WTO, zejména pak čl. 2 odst. 5 druhý pododstavec, dovolují použití údajů ze třetí země, které jsou řádně upraveny, pokud je taková úprava nutná a odůvodněná. A konečně v antidumpingových řízeních týkajících se výrobků z Číny platí pro stanovení běžné hodnoty nadále ty části oddílu 15 protokolu o přistoupení Číny, jejichž platnost nevypršela, a to jak s ohledem na standardy tržního hospodářství, tak s ohledem na použití metodiky, která není založena na přísném porovnání s čínskými výrobky nebo náklady.

| (63) | Vyvážející výrobce dále tvrdil, že žadatel neposkytl žádné důkazy o podstatných zkresleních na trhu s ocelovými koly a že se opíral spíše o svá tvrzení o narušení situace na čínském trhu s ocelí. |
| --- | --- |

(63)

Vyvážející výrobce dále tvrdil, že žadatel neposkytl žádné důkazy o podstatných zkresleních na trhu s ocelovými koly a že se opíral spíše o svá tvrzení o narušení situace na čínském trhu s ocelí.

| (64) | Komise uvedla, že veškeré připomínky týkající se situace na čínském trhu s ocelí jsou pro dotčený výrobek relevantní, protože jako ocelové výrobky je lze považovat za součást odvětví oceli. Ocel totiž představuje více než 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Hlavní surovinou používanou při výrobě ocelových kol je navíc plochá ocel válcovaná za tepla, která představuje více než 50 % celkových výrobních nákladů, která se rovněž vyrábí na čínském trhu s ocelí a u níž byla potvrzena zjištění ohledně zkreslení v předchozích šetřeních týkajících se ochrany obchodu (11). |
| --- | --- |

(64)

Komise uvedla, že veškeré připomínky týkající se situace na čínském trhu s ocelí jsou pro dotčený výrobek relevantní, protože jako ocelové výrobky je lze považovat za součást odvětví oceli. Ocel totiž představuje více než 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Hlavní surovinou používanou při výrobě ocelových kol je navíc plochá ocel válcovaná za tepla, která představuje více než 50 % celkových výrobních nákladů, která se rovněž vyrábí na čínském trhu s ocelí a u níž byla potvrzena zjištění ohledně zkreslení v předchozích šetřeních týkajících se ochrany obchodu (11).

11

| (65) | Komise prozkoumala, zda kvůli existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení je vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných vládních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale i zkoumání konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví včetně dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(65)

Komise prozkoumala, zda kvůli existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení je vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných vládních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale i zkoumání konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví včetně dotčeného výrobku.

3.2.1.2.   Podstatná zkreslení týkající se domácích cen a nákladů v ČLR

Podstatná zkreslení týkající se domácích cen a nákladů v ČLR

| (66) | Čínský hospodářský systém je založen na koncepci „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a určuje správu ekonomických záležitostí ČLR. Ústřední zásadou je „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, totiž všelidové vlastnictví a kolektivní vlastnictví pracujících“. Hospodaření státních podniků je „vedoucí silou národního hospodářství“ a stát je zmocněn „zajistit jeho upevňování a růst“ (12). Celkové uspořádání čínské ekonomiky proto nejen umožňuje státu výrazně zasahovat do ekonomiky, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Pojem nadřazenosti veřejného vlastnictví soukromému vlastnictví se prolíná celým právním systémem a je zdůrazněn jako obecná zásada ve všech hlavních právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na první fázi socialismu a ukládá státu prosazovat základní hospodářský systém, ve kterém hraje dominantní úlohu veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím (13). |
| --- | --- |

(66)

Čínský hospodářský systém je založen na koncepci „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a určuje správu ekonomických záležitostí ČLR. Ústřední zásadou je „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, totiž všelidové vlastnictví a kolektivní vlastnictví pracujících“. Hospodaření státních podniků je „vedoucí silou národního hospodářství“ a stát je zmocněn „zajistit jeho upevňování a růst“ (12). Celkové uspořádání čínské ekonomiky proto nejen umožňuje státu výrazně zasahovat do ekonomiky, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Pojem nadřazenosti veřejného vlastnictví soukromému vlastnictví se prolíná celým právním systémem a je zdůrazněn jako obecná zásada ve všech hlavních právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na první fázi socialismu a ukládá státu prosazovat základní hospodářský systém, ve kterém hraje dominantní úlohu veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím (13).

socialistického tržního hospodářství

socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, totiž všelidové vlastnictví a kolektivní vlastnictví pracujících

vedoucí silou národního hospodářství

zajistit jeho upevňování a růst

12

13

| (67) | Podle čínských právních předpisů je kromě toho socialistické tržní hospodářství rozvíjeno pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na každé úrovni (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž jsou úlohy Komunistické strany Číny a státu navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byl vedoucí úloze Komunistické strany Číny přisouzen ještě větší význam jejím potvrzením v článku 1 ústavy. Za stávající první větu ústavy: „[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“ byla vložena nová druhá věta, která zní: „[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny“ (14). To dokládá nespornou a neustále narůstající kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem v ČLR. Tato vedoucí úloha a kontrola je nedílnou součástí čínského systému a dalece přesahuje rámec situace obvyklé v jiných zemích, kde vlády uplatňují obecnou makroekonomickou kontrolu, v jejíchž mezích probíhá volné působení tržních sil. |
| --- | --- |

(67)

Podle čínských právních předpisů je kromě toho socialistické tržní hospodářství rozvíjeno pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na každé úrovni (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž jsou úlohy Komunistické strany Číny a státu navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byl vedoucí úloze Komunistické strany Číny přisouzen ještě větší význam jejím potvrzením v článku 1 ústavy. Za stávající první větu ústavy: „[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“ byla vložena nová druhá věta, která zní: „[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny“ (14). To dokládá nespornou a neustále narůstající kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem v ČLR. Tato vedoucí úloha a kontrola je nedílnou součástí čínského systému a dalece přesahuje rámec situace obvyklé v jiných zemích, kde vlády uplatňují obecnou makroekonomickou kontrolu, v jejíchž mezích probíhá volné působení tržních sil.

[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky

[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny

14

| (68) | Čínský stát se zapojuje do intervenční hospodářské politiky při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny a neodrážejí hospodářské podmínky převládající na volném trhu. (15) Čínské orgány při tom uplatňují celou řadu intervenčních hospodářských nástrojů, včetně systému průmyslového plánování, finančního systému a úrovně právního prostředí. |
| --- | --- |

(68)

Čínský stát se zapojuje do intervenční hospodářské politiky při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny a neodrážejí hospodářské podmínky převládající na volném trhu. (15) Čínské orgány při tom uplatňují celou řadu intervenčních hospodářských nástrojů, včetně systému průmyslového plánování, finančního systému a úrovně právního prostředí.

15

| (69) | Zaprvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují ucelenou a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány stanoví také nástroje na podporu příslušných průmyslových a jiných odvětví, jakož i časové rámce, ve kterých má být cílů dosaženo. Některé plány stále obsahují explicitní cíle týkající se výstupů, což bylo běžnou součástí předchozích plánovacích cyklů. V rámci plánů jsou jednotlivá průmyslová odvětví a/nebo projekty označovány za (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s prioritami vlády a jsou jim přiřazovány konkrétní rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí v podstatě přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Je tomu tak nejen kvůli závazné povaze plánů, ale i proto, že příslušné čínské orgány na všech úrovních veřejné správy se systémem plánů řídí a využívají své zákonné pravomoci v souladu s ním, čímž nutí hospodářské subjekty k dodržování priorit stanovených v plánech (viz též oddíl 3.2.1.5 níže) (16). |
| --- | --- |

(69)

Zaprvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují ucelenou a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány stanoví také nástroje na podporu příslušných průmyslových a jiných odvětví, jakož i časové rámce, ve kterých má být cílů dosaženo. Některé plány stále obsahují explicitní cíle týkající se výstupů, což bylo běžnou součástí předchozích plánovacích cyklů. V rámci plánů jsou jednotlivá průmyslová odvětví a/nebo projekty označovány za (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s prioritami vlády a jsou jim přiřazovány konkrétní rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí v podstatě přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Je tomu tak nejen kvůli závazné povaze plánů, ale i proto, že příslušné čínské orgány na všech úrovních veřejné správy se systémem plánů řídí a využívají své zákonné pravomoci v souladu s ním, čímž nutí hospodářské subjekty k dodržování priorit stanovených v plánech (viz též oddíl 3.2.1.5 níže) (16).

16

| (70) | Zadruhé, na úrovni umisťování finančních zdrojů dominují finančnímu systému ČLR státem vlastněné komerční banky. Tyto banky se při stanovení a provádění svých politik v oblasti úvěrování musí přizpůsobit cílům průmyslové politiky vlády, a nikoli posuzovat v první řadě ekonomickou opodstatněnost daného projektu (viz také oddíl 3.2.1.8 níže) (17). Totéž platí o ostatních složkách čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, soukromé kapitálové trhy atd. Také tyto části finančního sektoru, které nejsou bankami, jsou institucionálně a operačně uspořádány takovým způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, ale na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (18). |
| --- | --- |

(70)

Zadruhé, na úrovni umisťování finančních zdrojů dominují finančnímu systému ČLR státem vlastněné komerční banky. Tyto banky se při stanovení a provádění svých politik v oblasti úvěrování musí přizpůsobit cílům průmyslové politiky vlády, a nikoli posuzovat v první řadě ekonomickou opodstatněnost daného projektu (viz také oddíl 3.2.1.8 níže) (17). Totéž platí o ostatních složkách čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, soukromé kapitálové trhy atd. Také tyto části finančního sektoru, které nejsou bankami, jsou institucionálně a operačně uspořádány takovým způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, ale na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (18).

17

18

| (71) | Zatřetí, pokud jde o úroveň regulačního prostředí, nabývají zásahy státu v hospodářství řady forem. Například pravidla zadávání veřejných zakázek jsou běžně používána k dosažení jiných politických cílů než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (19). Obdobně v oblasti investic si čínská vláda ponechává významnou kontrolu a vliv ohledně zaměření a rozsahu jak státních, tak soukromých investic. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic jsou orgány používány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (20). |
| --- | --- |

(71)

Zatřetí, pokud jde o úroveň regulačního prostředí, nabývají zásahy státu v hospodářství řady forem. Například pravidla zadávání veřejných zakázek jsou běžně používána k dosažení jiných politických cílů než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (19). Obdobně v oblasti investic si čínská vláda ponechává významnou kontrolu a vliv ohledně zaměření a rozsahu jak státních, tak soukromých investic. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic jsou orgány používány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (20).

19

20

| (72) | Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které zajišťují a podporují různé vládní zásahy. Takové významné vládní zásahy jsou v rozporu s volným působením tržních sil, což vede k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (21). |
| --- | --- |

(72)

Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které zajišťují a podporují různé vládní zásahy. Takové významné vládní zásahy jsou v rozporu s volným působením tržních sil, což vede k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (21).

21

3.2.1.3.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení: skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení: skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny

| (73) | Podniky, jež jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány a/nebo jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny, představují podstatnou součást ekonomiky ČLR. |
| --- | --- |

(73)

Podniky, jež jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány a/nebo jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny, představují podstatnou součást ekonomiky ČLR.

| (74) | Čínská vláda a Komunistická strana Číny udržují struktury, které zajišťují jejich trvalý vliv na podniky, a to zejména na podniky vlastněné státem. Stát (a v mnoha ohledech také Komunistická strana Číny) nejen aktivně vytváří obecné hospodářské politiky a dohlíží na to, aby je jednotlivé státem vlastněné podniky realizovaly, ale také si nárokuje právo podílet se na provozním rozhodování těchto podniků. To se obvykle děje prostřednictvím rotace kádrů mezi vládními orgány a státem vlastněnými podniky, prostřednictvím přítomnosti členů strany ve výkonných orgánech státem vlastněných podniků a stranických buněk ve společnostech (viz také oddíl 3.2.1.4), jakož i prostřednictvím formování podnikové struktury v sektoru státem vlastněných podniků (22). Výměnou za to mají státní podniky v čínském hospodářství zvláštní postavení, z něhož vyplývá řada ekonomických výhod, zejména ochrana před konkurencí a preferenční přístup k důležitým vstupům, včetně financování (23). |
| --- | --- |

(74)

Čínská vláda a Komunistická strana Číny udržují struktury, které zajišťují jejich trvalý vliv na podniky, a to zejména na podniky vlastněné státem. Stát (a v mnoha ohledech také Komunistická strana Číny) nejen aktivně vytváří obecné hospodářské politiky a dohlíží na to, aby je jednotlivé státem vlastněné podniky realizovaly, ale také si nárokuje právo podílet se na provozním rozhodování těchto podniků. To se obvykle děje prostřednictvím rotace kádrů mezi vládními orgány a státem vlastněnými podniky, prostřednictvím přítomnosti členů strany ve výkonných orgánech státem vlastněných podniků a stranických buněk ve společnostech (viz také oddíl 3.2.1.4), jakož i prostřednictvím formování podnikové struktury v sektoru státem vlastněných podniků (22). Výměnou za to mají státní podniky v čínském hospodářství zvláštní postavení, z něhož vyplývá řada ekonomických výhod, zejména ochrana před konkurencí a preferenční přístup k důležitým vstupům, včetně financování (23).

22

23

| (75) | Konkrétně v odvětví oceli přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Zatímco nominální rozdělení mezi počtem státem vlastněných podniků a soukromých společností je téměř rovnoměrné, čtyři z pěti čínských výrobců oceli, kteří figurují mezi 10 největšími světovými výrobci oceli, jsou státem vlastněné podniky (24). Zároveň zatímco na deset největších výrobců připadalo v roce 2016 jen asi 36 % celkové výroby tohoto výrobního odvětví, čínská vláda si v uvedeném roce vytyčila cíl konsolidovat do roku 2025 60 % až 70 % výroby železa a oceli přibližně do deseti velkých podniků (25). Tento záměr čínská vláda zopakovala v dubnu 2019, kdy oznámila vydání pokynů ke konsolidaci ocelářského průmyslu (26). Taková konsolidace může znamenat nucené fúze ziskových soukromých společností se státními podniky, jež dosahují podprůměrných výsledků (27). |
| --- | --- |

(75)

Konkrétně v odvětví oceli přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Zatímco nominální rozdělení mezi počtem státem vlastněných podniků a soukromých společností je téměř rovnoměrné, čtyři z pěti čínských výrobců oceli, kteří figurují mezi 10 největšími světovými výrobci oceli, jsou státem vlastněné podniky (24). Zároveň zatímco na deset největších výrobců připadalo v roce 2016 jen asi 36 % celkové výroby tohoto výrobního odvětví, čínská vláda si v uvedeném roce vytyčila cíl konsolidovat do roku 2025 60 % až 70 % výroby železa a oceli přibližně do deseti velkých podniků (25). Tento záměr čínská vláda zopakovala v dubnu 2019, kdy oznámila vydání pokynů ke konsolidaci ocelářského průmyslu (26). Taková konsolidace může znamenat nucené fúze ziskových soukromých společností se státními podniky, jež dosahují podprůměrných výsledků (27).

24

25

26

27

| (76) | Při vysoké míře vládních zásahů v ocelářském průmyslu a vysokém podílu státem vlastněných podniků v tomto odvětví je dokonce i soukromým výrobcům oceli bráněno působit za tržních podmínek. Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví oceli totiž také podléhají politickému dohledu a pokynům, jak je uvedeno v oddíle 3.2.1.5 níže. |
| --- | --- |

(76)

Při vysoké míře vládních zásahů v ocelářském průmyslu a vysokém podílu státem vlastněných podniků v tomto odvětví je dokonce i soukromým výrobcům oceli bráněno působit za tržních podmínek. Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví oceli totiž také podléhají politickému dohledu a pokynům, jak je uvedeno v oddíle 3.2.1.5 níže.

| (77) | Ačkoli jsou výrobci ocelových kol v Číně převážně soukromé společnosti, státní kontrola a zásahy na jejich hlavním trhu se surovinami pro oceli válcované za tepla nejsou z obecného výše popsaného rámce vyloučeny. |
| --- | --- |

(77)

Ačkoli jsou výrobci ocelových kol v Číně převážně soukromé společnosti, státní kontrola a zásahy na jejich hlavním trhu se surovinami pro oceli válcované za tepla nejsou z obecného výše popsaného rámce vyloučeny.

| (78) | Bylo zjištěno, že ověření výrobci ocelových kol nakupují za tepla válcovanou ocel od státem vlastněných i soukromých dodavatelských společností. Avšak s ohledem na zjištění několika antisubvenčních šetření týkajících se čínských výrobků z oceli válcovaných za tepla nebo jiných výrobků z oceli, kde byla ocel válcovaná za tepla použita jako surovina, přičemž poslední z nich bylo šetření týkající se oceli s organickým povlakem (28), forma vlastnictví výrobce oceli válcované za tepla není pro zjištění o zkreslení relevantní. |
| --- | --- |

(78)

Bylo zjištěno, že ověření výrobci ocelových kol nakupují za tepla válcovanou ocel od státem vlastněných i soukromých dodavatelských společností. Avšak s ohledem na zjištění několika antisubvenčních šetření týkajících se čínských výrobků z oceli válcovaných za tepla nebo jiných výrobků z oceli, kde byla ocel válcovaná za tepla použita jako surovina, přičemž poslední z nich bylo šetření týkající se oceli s organickým povlakem (28), forma vlastnictví výrobce oceli válcované za tepla není pro zjištění o zkreslení relevantní.

28

| (79) | Ve výše uvedeném šetření ohledně oceli s organickým povlakem Komise na základě testu stanoveného Odvolacím orgánem WTO stanovila, že státem vlastněné podniky, které výrobcům oceli s organickým povlakem poskytují ocel válcovanou za tepla, jsou veřejné subjekty, jelikož vykonávají vládní funkce, a jednají tak z pověření vlády. Komise rovněž zjistila, že soukromí výrobci za tepla válcované oceli v ČLR jsou pověřeni nebo řízeni čínskou vládou tak, aby dodávali zboží v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) body iii) a iv) základního antisubvenčního nařízení (29) a jednali stejným způsobem jako státem vlastněné ocelářské podniky. A konečně bylo zjištěno zkreslení cen oceli válcované za tepla v ČLR. Bylo tomu tak v důsledku silné převahy státem vlastněných podniků v oblasti výroby za tepla válcované oceli v ČLR a proto, že ceny za tepla válcované oceli soukromých dodavatelů byly srovnány s cenami státem vlastněných podniků. |
| --- | --- |

(79)

Ve výše uvedeném šetření ohledně oceli s organickým povlakem Komise na základě testu stanoveného Odvolacím orgánem WTO stanovila, že státem vlastněné podniky, které výrobcům oceli s organickým povlakem poskytují ocel válcovanou za tepla, jsou veřejné subjekty, jelikož vykonávají vládní funkce, a jednají tak z pověření vlády. Komise rovněž zjistila, že soukromí výrobci za tepla válcované oceli v ČLR jsou pověřeni nebo řízeni čínskou vládou tak, aby dodávali zboží v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) body iii) a iv) základního antisubvenčního nařízení (29) a jednali stejným způsobem jako státem vlastněné ocelářské podniky. A konečně bylo zjištěno zkreslení cen oceli válcované za tepla v ČLR. Bylo tomu tak v důsledku silné převahy státem vlastněných podniků v oblasti výroby za tepla válcované oceli v ČLR a proto, že ceny za tepla válcované oceli soukromých dodavatelů byly srovnány s cenami státem vlastněných podniků.

29

| (80) | Většina automobilových výrobních podniků je navíc stále (částečně) vlastněná státem. Zahraniční výrobci automobilů vytvářejí s velkými státními podniky společné podniky, neboť Čína od roku 1994 omezila podílnictví zahraničních subjektů v čínských podnicích (30). |
| --- | --- |

(80)

Většina automobilových výrobních podniků je navíc stále (částečně) vlastněná státem. Zahraniční výrobci automobilů vytvářejí s velkými státními podniky společné podniky, neboť Čína od roku 1994 omezila podílnictví zahraničních subjektů v čínských podnicích (30).

30

| (81) | Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že trh s ocelovými koly v ČLR byl významnou měrou zásobován podniky, které jsou vlastněny čínskou vládou, jí ovládány, jsou pod jejím strategickým dohledem nebo se řídí jejími pokyny. |
| --- | --- |

(81)

Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že trh s ocelovými koly v ČLR byl významnou měrou zásobován podniky, které jsou vlastněny čínskou vládou, jí ovládány, jsou pod jejím strategickým dohledem nebo se řídí jejími pokyny.

3.2.1.4.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení: přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení: přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady

| (82) | Kromě výkonu kontroly nad ekonomikou prostřednictvím vlastnictví státních podniků a jiných nástrojů může čínská vláda zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva (31), avšak dalším kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, a to jak státních, tak soukromých. Podle práva společností ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami (32)) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek zřejmě nebyl vždy dodržován nebo striktně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny zesílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň (33). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí (34). Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců ocelových kol a dodavatelů jejich vstupů. |
| --- | --- |

(82)

Kromě výkonu kontroly nad ekonomikou prostřednictvím vlastnictví státních podniků a jiných nástrojů může čínská vláda zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva (31), avšak dalším kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, a to jak státních, tak soukromých. Podle práva společností ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami (32)) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek zřejmě nebyl vždy dodržován nebo striktně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny zesílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň (33). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí (34). Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců ocelových kol a dodavatelů jejich vstupů.

31

32

33

34

| (83) | Jak již bylo uvedeno, konkrétně v odvětví oceli je mnoho velkých výrobců oceli (včetně výrobců oceli válcované za tepla) ve vlastnictví státu. Někteří jsou výslovně uvedeni v „Plánu přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu na období 2016–2020“ (35) jako příklad úspěchů dosažených ve 12. pětiletém plánu (například Baosteel, Anshan Iron a Steel, Wuhan Iron and Steel atd.). Veřejné dokumenty státem vlastněných výrobců oceli válcované za tepla někdy zdůrazňují spojení s čínskou vládou. Například společnost Baoshan Iron & Steel (neboli Baosteel) v pololetní zprávě z roku 2016 uvedla, že „společnost se zavázala ke splnění regionálního 13. pětiletého plánu a dosáhla široké shody s místními správami ohledně sdílení zdrojů, propojení městských průmyslových závodů a vytváření ekologického životního prostředí“ (36). Při nedávném antisubvenčním šetření týkajícím se určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Číny (37) Komise zjistila, že tři ze čtyř skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly státem vlastněné podniky. Ve všech třech skupinách předsedové správní rady nebo prezident působili také jako tajemníci stranického výboru organizace Komunistické strany Číny v rámci skupiny. |
| --- | --- |

(83)

Jak již bylo uvedeno, konkrétně v odvětví oceli je mnoho velkých výrobců oceli (včetně výrobců oceli válcované za tepla) ve vlastnictví státu. Někteří jsou výslovně uvedeni v „Plánu přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu na období 2016–2020“ (35) jako příklad úspěchů dosažených ve 12. pětiletém plánu (například Baosteel, Anshan Iron a Steel, Wuhan Iron and Steel atd.). Veřejné dokumenty státem vlastněných výrobců oceli válcované za tepla někdy zdůrazňují spojení s čínskou vládou. Například společnost Baoshan Iron & Steel (neboli Baosteel) v pololetní zprávě z roku 2016 uvedla, že „společnost se zavázala ke splnění regionálního 13. pětiletého plánu a dosáhla široké shody s místními správami ohledně sdílení zdrojů, propojení městských průmyslových závodů a vytváření ekologického životního prostředí“ (36). Při nedávném antisubvenčním šetření týkajícím se určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Číny (37) Komise zjistila, že tři ze čtyř skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly státem vlastněné podniky. Ve všech třech skupinách předsedové správní rady nebo prezident působili také jako tajemníci stranického výboru organizace Komunistické strany Číny v rámci skupiny.

35

36

37

| (84) | Čínská vláda zasahuje také do automobilového průmyslu. Tak například výroční zpráva automobilového státního podniku SAIC za rok 2018 uvádí, že „díky aktivní podpoře národních vládních institucí a houževnatému úsilí automobilových podniků se Čína díky vzkvétajícím a předním světovým technologiím a novým modelům, jako jsou inteligentní a propojená vozidla (ICV), probojovala na největší celosvětový nový energetický automobilový trh a postavila se do čela těch, kdo píší novou epochu světového automobilového průmyslu“ (38). |
| --- | --- |

(84)

Čínská vláda zasahuje také do automobilového průmyslu. Tak například výroční zpráva automobilového státního podniku SAIC za rok 2018 uvádí, že „díky aktivní podpoře národních vládních institucí a houževnatému úsilí automobilových podniků se Čína díky vzkvétajícím a předním světovým technologiím a novým modelům, jako jsou inteligentní a propojená vozidla (ICV), probojovala na největší celosvětový nový energetický automobilový trh a postavila se do čela těch, kdo píší novou epochu světového automobilového průmyslu“ (38).

38

| (85) | Na fungování trhu s ocelovými koly mají další rušivý vliv přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích (viz také oddíl 3.2.1.8 níže) i při dodávkách surovin a vstupů (39). Přítomnost státu ve firmách, včetně státem vlastněných podniků v ocelářském, automobilovém a jiných odvětvích (např. v sektoru finančnictví a odvětvích dodávajících vstupy), tak čínské vládě umožňuje zasahovat v oblasti cen a nákladů. |
| --- | --- |

(85)

Na fungování trhu s ocelovými koly mají další rušivý vliv přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích (viz také oddíl 3.2.1.8 níže) i při dodávkách surovin a vstupů (39). Přítomnost státu ve firmách, včetně státem vlastněných podniků v ocelářském, automobilovém a jiných odvětvích (např. v sektoru finančnictví a odvětvích dodávajících vstupy), tak čínské vládě umožňuje zasahovat v oblasti cen a nákladů.

39

3.2.1.5.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení: veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení: veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil

| (86) | Zaměření čínské ekonomiky je ve značné míře určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány veřejné správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech správních úrovních a zahrnují prakticky všechna odvětví hospodářství. Cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni veřejné správy sledují plnění plánů orgány na příslušné nižší správní úrovni. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou směrovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly přidělovány v souladu s tržními silami (40). |
| --- | --- |

(86)

Zaměření čínské ekonomiky je ve značné míře určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány veřejné správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech správních úrovních a zahrnují prakticky všechna odvětví hospodářství. Cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni veřejné správy sledují plnění plánů orgány na příslušné nižší správní úrovni. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou směrovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly přidělovány v souladu s tržními silami (40).

40

| (87) | Ocelářský průmysl, včetně výroby ocelových kol, považuje čínská vláda za klíčové odvětví (41). Potvrzují to četné plány, směrnice a jiné dokumenty se zaměřením na ocel, které jsou vydávány na celostátní, regionální i obecní úrovni, jako je např. „Plán přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu na období 2016–2020“. Tento plán stanoví, že ocelářský průmysl je „důležité a zásadní odvětví čínské ekonomiky, základní kámen státu“ (42). Hlavní úkoly a cíle stanovené v tomto plánu zahrnují všechny aspekty rozvoje daného odvětví (43). |
| --- | --- |

(87)

Ocelářský průmysl, včetně výroby ocelových kol, považuje čínská vláda za klíčové odvětví (41). Potvrzují to četné plány, směrnice a jiné dokumenty se zaměřením na ocel, které jsou vydávány na celostátní, regionální i obecní úrovni, jako je např. „Plán přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu na období 2016–2020“. Tento plán stanoví, že ocelářský průmysl je „důležité a zásadní odvětví čínské ekonomiky, základní kámen státu“ (42). Hlavní úkoly a cíle stanovené v tomto plánu zahrnují všechny aspekty rozvoje daného odvětví (43).

41

42

43

| (88) | Třináctý pětiletý plán hospodářského a sociálního rozvoje (44) předpokládá podporu podniků vyrábějících špičkové druhy ocelových výrobků (45). Zaměřuje se také na dosažení vysoké kvality, trvanlivosti a spolehlivosti výrobků prostřednictvím podpory společností, jež využívají technologie spojené s výrobou čisté oceli, přesným válcováním a se zvyšováním kvality (46). |
| --- | --- |

(88)

Třináctý pětiletý plán hospodářského a sociálního rozvoje (44) předpokládá podporu podniků vyrábějících špičkové druhy ocelových výrobků (45). Zaměřuje se také na dosažení vysoké kvality, trvanlivosti a spolehlivosti výrobků prostřednictvím podpory společností, jež využívají technologie spojené s výrobou čisté oceli, přesným válcováním a se zvyšováním kvality (46).

44

45

46

| (89) | „Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) (změna z roku 2013)“ (47) (dále jen „katalog“) uvádí výrobu železa a oceli mezi podporovanými odvětvími. Platnost katalogu potvrdilo nedávné antisubvenční šetření týkající se plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR (48). |
| --- | --- |

(89)

„Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) (změna z roku 2013)“ (47) (dále jen „katalog“) uvádí výrobu železa a oceli mezi podporovanými odvětvími. Platnost katalogu potvrdilo nedávné antisubvenční šetření týkající se plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR (48).

47

48

| (90) | Čínská vláda dále řídí rozvoj odvětví v souladu s celou řadou politických nástrojů a směrnic, které se mimo jiné týkají: složení a restrukturalizace trhu, surovin, investic, rušení kapacity, sortimentu výrobků, přemisťování výroby, modernizace atd. Pomocí těchto a jiných nástrojů čínská vláda řídí a kontroluje prakticky každý aspekt rozvoje a fungování daného odvětví (včetně odvětví ocelových kol) (49). Důsledky politiky čínské vlády a zkreslení, jež z ní vyplývají, pravděpodobně nejlépe ilustruje současný problém nadměrné kapacity. |
| --- | --- |

(90)

Čínská vláda dále řídí rozvoj odvětví v souladu s celou řadou politických nástrojů a směrnic, které se mimo jiné týkají: složení a restrukturalizace trhu, surovin, investic, rušení kapacity, sortimentu výrobků, přemisťování výroby, modernizace atd. Pomocí těchto a jiných nástrojů čínská vláda řídí a kontroluje prakticky každý aspekt rozvoje a fungování daného odvětví (včetně odvětví ocelových kol) (49). Důsledky politiky čínské vlády a zkreslení, jež z ní vyplývají, pravděpodobně nejlépe ilustruje současný problém nadměrné kapacity.

49

| (91) | Pokud jde o automobilový průmysl, omezení zahraničního podílnictví v automobilovém průmyslu stanoví politika rozvoje automobilového průmyslu, která v období šetření byla stále v platnosti. Diskriminujícími opatřeními ve prospěch domácích výrobců byli tudíž postiženi rovněž zákazníci výrobců ocelových kol. |
| --- | --- |

(91)

Pokud jde o automobilový průmysl, omezení zahraničního podílnictví v automobilovém průmyslu stanoví politika rozvoje automobilového průmyslu, která v období šetření byla stále v platnosti. Diskriminujícími opatřeními ve prospěch domácích výrobců byli tudíž postiženi rovněž zákazníci výrobců ocelových kol.

| (92) | Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby oceli válcované za tepla jakožto hlavní suroviny používané k výrobě dotčeného výrobku a ocelových kol jakožto součásti preferovaného odvětví oceli. Taková opatření brání normálnímu fungování tržních sil. |
| --- | --- |

(92)

Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby oceli válcované za tepla jakožto hlavní suroviny používané k výrobě dotčeného výrobku a ocelových kol jakožto součásti preferovaného odvětví oceli. Taková opatření brání normálnímu fungování tržních sil.

3.2.1.6.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení: neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení: neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví

| (93) | Podle informací ve spisu čínský systém v oblasti úpadků neplní řádně své vlastní hlavní cíle, jako jsou spravedlivé uhrazení pohledávek a dluhů a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že ačkoli čínské úpadkové právo formálně vychází ze zásad, které jsou obdobné jako zásady uplatňované v odpovídajících právních předpisech v jiných zemích, v čínském systému je ale pro ně typické jejich systematické nedostatečné prosazování. Počet úpadků je s ohledem na velikost hospodářství této země i nadále pozoruhodně nízký, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále silnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (50). |
| --- | --- |

(93)

Podle informací ve spisu čínský systém v oblasti úpadků neplní řádně své vlastní hlavní cíle, jako jsou spravedlivé uhrazení pohledávek a dluhů a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že ačkoli čínské úpadkové právo formálně vychází ze zásad, které jsou obdobné jako zásady uplatňované v odpovídajících právních předpisech v jiných zemích, v čínském systému je ale pro ně typické jejich systematické nedostatečné prosazování. Počet úpadků je s ohledem na velikost hospodářství této země i nadále pozoruhodně nízký, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále silnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (50).

50

| (94) | Dále je třeba uvést, že nedostatky systému vlastnických práv jsou zvláště patrné ve vztahu k vlastnictví pozemků a právům k užívání pozemků v ČLR (51). Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování i nadále závisí výhradně na státu. Existují právní předpisy zaměřené na udělování práva k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například prostřednictvím zavedení dražebních postupů. Tyto předpisy však běžně nejsou dodržovány a někteří kupující získávají půdu zdarma nebo za ceny pod tržními sazbami (52). Orgány kromě toho při přidělování půdy často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (53). |
| --- | --- |

(94)

Dále je třeba uvést, že nedostatky systému vlastnických práv jsou zvláště patrné ve vztahu k vlastnictví pozemků a právům k užívání pozemků v ČLR (51). Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování i nadále závisí výhradně na státu. Existují právní předpisy zaměřené na udělování práva k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například prostřednictvím zavedení dražebních postupů. Tyto předpisy však běžně nejsou dodržovány a někteří kupující získávají půdu zdarma nebo za ceny pod tržními sazbami (52). Orgány kromě toho při přidělování půdy často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (53).

51

52

53

| (95) | Stejně jako ostatní odvětví v čínském hospodářství podléhají výrobci ocelových kol běžným pravidlům čínského úpadkového práva, práva obchodních společností a majetkového práva. Následkem toho jsou tyto společnosti předmětem zkreslení vytvářeného shora a vznikajícího v důsledku diskriminačního uplatňování nebo nedostatečného vymáhání úpadkového a majetkového práva. Toto šetření neodhalilo nic, co by mohlo tato zjištění zpochybnit. Komise tedy dospěla k předběžnému závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují, následkem čehož vznikají zkreslení, když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků. Tyto úvahy se na základě dostupných důkazů zdají být plně použitelné i v odvětví oceli, konkrétně pokud jde o ocel válcovanou za tepla (jakožto hlavní vstup používaný při výrobě dotčeného výrobku) a o ocelová kola jakožto součást odvětví oceli. Komise konkrétně zjistila, že výrobci oceli válcované za tepla (54) získali práva k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou. |
| --- | --- |

(95)

Stejně jako ostatní odvětví v čínském hospodářství podléhají výrobci ocelových kol běžným pravidlům čínského úpadkového práva, práva obchodních společností a majetkového práva. Následkem toho jsou tyto společnosti předmětem zkreslení vytvářeného shora a vznikajícího v důsledku diskriminačního uplatňování nebo nedostatečného vymáhání úpadkového a majetkového práva. Toto šetření neodhalilo nic, co by mohlo tato zjištění zpochybnit. Komise tedy dospěla k předběžnému závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují, následkem čehož vznikají zkreslení, když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků. Tyto úvahy se na základě dostupných důkazů zdají být plně použitelné i v odvětví oceli, konkrétně pokud jde o ocel válcovanou za tepla (jakožto hlavní vstup používaný při výrobě dotčeného výrobku) a o ocelová kola jakožto součást odvětví oceli. Komise konkrétně zjistila, že výrobci oceli válcované za tepla (54) získali práva k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou.

54

| (96) | S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že v odvětví oceli existuje diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví, a to i pokud jde o dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(96)

S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že v odvětví oceli existuje diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví, a to i pokud jde o dotčený výrobek.

3.2.1.7.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení: zkreslené mzdové náklady

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení: zkreslené mzdové náklady

| (97) | V ČLR se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, protože pracujícím a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. ČLR neratifikovala řadu zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), zejména úmluvy týkající se svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (55). Podle vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (56). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který přístup k úplnému spektru služeb sociálního zabezpečení a k dalším výhodám umožňuje pouze místním obyvatelům dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a mají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (57). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení mzdových nákladů v ČLR. |
| --- | --- |

(97)

V ČLR se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, protože pracujícím a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. ČLR neratifikovala řadu zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), zejména úmluvy týkající se svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (55). Podle vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (56). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který přístup k úplnému spektru služeb sociálního zabezpečení a k dalším výhodám umožňuje pouze místním obyvatelům dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a mají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (57). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení mzdových nákladů v ČLR.

55

56

57

| (98) | Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví oceli, včetně výrobců ocelových kol a oceli válcované za tepla, nepodléhal výše popsanému čínskému systému pracovního práva. Výroba ocelových kol i výroba oceli válcované za tepla jakožto součásti odvětví oceli jsou tedy zasaženy zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě dotčeného výrobku nebo suroviny určené k jeho výrobě), tak nepřímo (v rámci přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný čínský pracovněprávní systém). |
| --- | --- |

(98)

Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví oceli, včetně výrobců ocelových kol a oceli válcované za tepla, nepodléhal výše popsanému čínskému systému pracovního práva. Výroba ocelových kol i výroba oceli válcované za tepla jakožto součásti odvětví oceli jsou tedy zasaženy zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě dotčeného výrobku nebo suroviny určené k jeho výrobě), tak nepřímo (v rámci přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný čínský pracovněprávní systém).

3.2.1.8.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení: přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení: přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

| (99) | Přístup podnikových subjektů ke kapitálu je v ČLR předmětem různých zkreslení. |
| --- | --- |

(99)

Přístup podnikových subjektů ke kapitálu je v ČLR předmětem různých zkreslení.

| (100) | Zaprvé, čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank (58), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státem vlastněné podniky jsou tyto banky nadále propojeny se státem nejen prostřednictvím vlastnictví, ale také formou personálních vztahů (nejvyšší vedoucí pracovníci velkých finančních institucí ve vlastnictví státu jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny (59)) a – opět stejně jako u nefinančních státem vlastněných podniků – banky pravidelně provádějí veřejné politiky vytvořené vládou. Tím banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a podle pokynů průmyslových politik státu (60). K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví, jež byla vládou označena za preferovaná nebo jinak důležitá (61). |
| --- | --- |

(100)

Zaprvé, čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank (58), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státem vlastněné podniky jsou tyto banky nadále propojeny se státem nejen prostřednictvím vlastnictví, ale také formou personálních vztahů (nejvyšší vedoucí pracovníci velkých finančních institucí ve vlastnictví státu jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny (59)) a – opět stejně jako u nefinančních státem vlastněných podniků – banky pravidelně provádějí veřejné politiky vytvořené vládou. Tím banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a podle pokynů průmyslových politik státu (60). K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví, jež byla vládou označena za preferovaná nebo jinak důležitá (61).

58

59

60

61

| (101) | Přestože se uznává, že různá právní ustanovení zmiňují potřebu řídit se obvyklými bankovními postupy a obezřetnostními pravidly, jako je potřeba zkoumat úvěruschopnost dlužníka, z naprosté většiny důkazů, včetně zjištění v rámci šetření na ochranu obchodu, vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu. |
| --- | --- |

(101)

Přestože se uznává, že různá právní ustanovení zmiňují potřebu řídit se obvyklými bankovními postupy a obezřetnostními pravidly, jako je potřeba zkoumat úvěruschopnost dlužníka, z naprosté většiny důkazů, včetně zjištění v rámci šetření na ochranu obchodu, vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu.

| (102) | Zkresleny jsou často rovněž dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu důvodů včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady silně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (62). |
| --- | --- |

(102)

Zkresleny jsou často rovněž dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu důvodů včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady silně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (62).

62

| (103) | K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví, jež byla vládou označena za preferovaná nebo jinak důležitá (63). Z toho plyne zaujatost při poskytování úvěrů státem vlastněným podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné. |
| --- | --- |

(103)

K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví, jež byla vládou označena za preferovaná nebo jinak důležitá (63). Z toho plyne zaujatost při poskytování úvěrů státem vlastněným podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné.

63

| (104) | Zadruhé, výpůjční náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vedlo k nadměrnému využívání kapitálových investic se stále nižší návratností investovaných prostředků. Tuto skutečnost ilustruje nedávný nárůst finanční páky společností ve státním sektoru, k němuž došlo navzdory prudkému poklesu ziskovosti, což svědčí o tom, že se mechanismy působící v bankovním systému neřídí obvyklými obchodními reakcemi. |
| --- | --- |

(104)

Zadruhé, výpůjční náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vedlo k nadměrnému využívání kapitálových investic se stále nižší návratností investovaných prostředků. Tuto skutečnost ilustruje nedávný nárůst finanční páky společností ve státním sektoru, k němuž došlo navzdory prudkému poklesu ziskovosti, což svědčí o tom, že se mechanismy působící v bankovním systému neřídí obvyklými obchodními reakcemi.

| (105) | Zatřetí, ačkoli bylo v říjnu 2015 dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály nejsou dosud výsledkem volného působení tržních sil, ale ovlivňují je zkreslení způsobená vládními zásahy. Podíl úvěrů poskytnutých na úrovni referenční sazby nebo nižší totiž stále představuje 45 % všech poskytnutých úvěrů a používání cílených úvěrů podle všeho roste, protože se tento podíl od roku 2015 výrazně zvyšuje navzdory zhoršujícím se hospodářským podmínkám. Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu. |
| --- | --- |

(105)

Zatřetí, ačkoli bylo v říjnu 2015 dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály nejsou dosud výsledkem volného působení tržních sil, ale ovlivňují je zkreslení způsobená vládními zásahy. Podíl úvěrů poskytnutých na úrovni referenční sazby nebo nižší totiž stále představuje 45 % všech poskytnutých úvěrů a používání cílených úvěrů podle všeho roste, protože se tento podíl od roku 2015 výrazně zvyšuje navzdory zhoršujícím se hospodářským podmínkám. Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu.

| (106) | Celkový růst úvěrů v ČLR naznačuje zhoršující se efektivnost přidělování kapitálu bez jakýchkoli příznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. V důsledku toho v posledních letech prudce vzrostly nesplácené úvěry. V situaci rostoucího objemu rizikových dluhů se čínská vláda rozhodla zamezit platební neschopnosti podniků. V důsledku toho byly nedobytné pohledávky řešeny refinancováním, což vedlo k vytvoření tzv. „zombie“ společností, nebo převodem vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizací pohledávek), aniž by se nezbytně odstranil celkový dluhový problém či řešily jeho základní příčiny. |
| --- | --- |

(106)

Celkový růst úvěrů v ČLR naznačuje zhoršující se efektivnost přidělování kapitálu bez jakýchkoli příznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. V důsledku toho v posledních letech prudce vzrostly nesplácené úvěry. V situaci rostoucího objemu rizikových dluhů se čínská vláda rozhodla zamezit platební neschopnosti podniků. V důsledku toho byly nedobytné pohledávky řešeny refinancováním, což vedlo k vytvoření tzv. „zombie“ společností, nebo převodem vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizací pohledávek), aniž by se nezbytně odstranil celkový dluhový problém či řešily jeho základní příčiny.

| (107) | V podstatě lze říci, že navzdory krokům, které byly v nedávné době podniknuty směrem k liberalizaci trhu, je systém podnikových úvěrů v ČLR postižen významnými systémovými problémy a zkresleními, která vyplývají z pokračující výrazné role státu na kapitálových trzích. |
| --- | --- |

(107)

V podstatě lze říci, že navzdory krokům, které byly v nedávné době podniknuty směrem k liberalizaci trhu, je systém podnikových úvěrů v ČLR postižen významnými systémovými problémy a zkresleními, která vyplývají z pokračující výrazné role státu na kapitálových trzích.

| (108) | Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví oceli včetně výroby ocelových kol a oceli válcované za tepla bylo z výše popsaných vládních zásahů do finančního systému vyjmuto. Komise rovněž zjistila, že výrobci oceli válcované za tepla, jež se používá jako surovina (64), využívali preferenčních úvěrů představujících subvence. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(108)

Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví oceli včetně výroby ocelových kol a oceli válcované za tepla bylo z výše popsaných vládních zásahů do finančního systému vyjmuto. Komise rovněž zjistila, že výrobci oceli válcované za tepla, jež se používá jako surovina (64), využívali preferenčních úvěrů představujících subvence. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

64

3.2.1.9.   Systémová povaha popsaných zkreslení

Systémová povaha popsaných zkreslení

| (109) | Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě jsou pro čínskou ekonomiku typická. Z důkazů, které jsou k dispozici, vyplývá, že fakta a znaky čínského systému, popsané výše v oddílech 3.2.1.1 až 3.2.1.5, jakož i v části A zprávy se vztahují na celou zemi a na všechna odvětví hospodářství. Totéž platí o popisu výrobních faktorů uvedeném v oddílech 3.2.1.6 až 3.2.1.8 výše a v části B zprávy. |
| --- | --- |

(109)

Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě jsou pro čínskou ekonomiku typická. Z důkazů, které jsou k dispozici, vyplývá, že fakta a znaky čínského systému, popsané výše v oddílech 3.2.1.1 až 3.2.1.5, jakož i v části A zprávy se vztahují na celou zemi a na všechna odvětví hospodářství. Totéž platí o popisu výrobních faktorů uvedeném v oddílech 3.2.1.6 až 3.2.1.8 výše a v části B zprávy.

| (110) | Komise připomíná, že pro výrobu ocelových kol je zapotřebí široká škála vstupů. Podle důkazů ve spisu všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku získávali veškeré vstupy v ČLR. Když výrobci ocelových kol tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), jsou jasně vystaveny stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením v oblasti finančního sektoru/přidělování kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(110)

Komise připomíná, že pro výrobu ocelových kol je zapotřebí široká škála vstupů. Podle důkazů ve spisu všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku získávali veškeré vstupy v ČLR. Když výrobci ocelových kol tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), jsou jasně vystaveny stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením v oblasti finančního sektoru/přidělování kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (111) | V důsledku toho nejen není vhodné použít domácí prodejní ceny ocelových kol ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech A a B zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s přidělováním kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl vyroben v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku. |
| --- | --- |

(111)

V důsledku toho nejen není vhodné použít domácí prodejní ceny ocelových kol ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech A a B zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s přidělováním kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl vyroben v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku.

3.2.1.10.   Závěr

Závěr

| (112) | Analýza uvedená v oddílech 3.2.1.2 až 3.2.1.9, která zahrnuje posouzení všech dostupných důkazů týkajících se zásahů ČLR do jejího hospodářství obecně, jakož i do jejího odvětví oceli a automobilového průmyslu, ukázala, že ceny dotčeného výrobku ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní síly, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků tam uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není ke stanovení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. |
| --- | --- |

(112)

Analýza uvedená v oddílech 3.2.1.2 až 3.2.1.9, která zahrnuje posouzení všech dostupných důkazů týkajících se zásahů ČLR do jejího hospodářství obecně, jakož i do jejího odvětví oceli a automobilového průmyslu, ukázala, že ceny dotčeného výrobku ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní síly, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků tam uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není ke stanovení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady.

| (113) | Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak bude uvedeno v následujícím oddíle. |
| --- | --- |

(113)

Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak bude uvedeno v následujícím oddíle.

3.2.2.   Reprezentativní země

Reprezentativní země

3.2.2.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (114) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích:






  — | úroveň hospodářského rozvoje obdobná ČLR. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem obdobným ČLR na základě databáze Světové banky (65); |
| --- | --- | --- |

(114)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích:

—

úroveň hospodářského rozvoje obdobná ČLR. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem obdobným ČLR na základě databáze Světové banky (65);

65

| — | výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v této zemi (66); |
| --- | --- |

—

výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v této zemi (66);

66

| — | dostupnost příslušných veřejných údajů v této zemi; |
| --- | --- |

—

dostupnost příslušných veřejných údajů v této zemi;

| — | je-li reprezentativních třetích zemí více, dostala případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

je-li reprezentativních třetích zemí více, dostala případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (115) | Jak je vysvětleno v 29. až 31. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(115)

Jak je vysvětleno v 29. až 31. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty.

3.2.2.2.   Úroveň hospodářského rozvoje obdobná úrovni ČLR

Úroveň hospodářského rozvoje obdobná úrovni ČLR

| (116) | V poznámce ze dne 6. března 2019 Komise určila těchto devět zemí: Argentina, Brazílie, Jihoafrická republika, Kolumbie, Malajsie, Mexiko, Rusko, Thajsko a Turecko, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni ČLR, tj. všechny jsou zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu (dále jen „HND“). |
| --- | --- |

(116)

V poznámce ze dne 6. března 2019 Komise určila těchto devět zemí: Argentina, Brazílie, Jihoafrická republika, Kolumbie, Malajsie, Mexiko, Rusko, Thajsko a Turecko, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni ČLR, tj. všechny jsou zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu (dále jen „HND“).

| (117) | Ve svém podání ze dne 11. března 2019 žadatel tvrdil, že Mexiko by nemělo být vybráno jako reprezentativní země, jelikož mexičtí výrobci zásobovali výhradně oblast NAFTA. Žadatel však neposkytl žádné důkazy o tom, jak by mělo být místo určení vyrobeného zboží relevantní pro výběr reprezentativní země a jaký by to mělo vliv na reprezentativnost příslušných výrobních faktorů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(117)

Ve svém podání ze dne 11. března 2019 žadatel tvrdil, že Mexiko by nemělo být vybráno jako reprezentativní země, jelikož mexičtí výrobci zásobovali výhradně oblast NAFTA. Žadatel však neposkytl žádné důkazy o tom, jak by mělo být místo určení vyrobeného zboží relevantní pro výběr reprezentativní země a jaký by to mělo vliv na reprezentativnost příslušných výrobních faktorů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (118) | V poznámce ze dne 16. dubna 2019 Komise uvedla, že Argentina byla během období šetření klasifikována jako země s vysokými příjmy. Komise proto dospěla k závěru, že pro výběr reprezentativní země lze vzít v úvahu pouze osm z původně určených zemí s vyššími středními příjmy. |
| --- | --- |

(118)

V poznámce ze dne 16. dubna 2019 Komise uvedla, že Argentina byla během období šetření klasifikována jako země s vysokými příjmy. Komise proto dospěla k závěru, že pro výběr reprezentativní země lze vzít v úvahu pouze osm z původně určených zemí s vyššími středními příjmy.

| (119) | V návaznosti na poznámku ze dne 16. dubna 2019 nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se úrovně hospodářského rozvoje. |
| --- | --- |

(119)

V návaznosti na poznámku ze dne 16. dubna 2019 nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se úrovně hospodářského rozvoje.

3.2.2.3   Výroba výrobku, který je předmětem šetření, v reprezentativní zemi a dostupnost příslušných veřejných údajů v reprezentativní zemi

Výroba výrobku, který je předmětem šetření, v reprezentativní zemi a dostupnost příslušných veřejných údajů v reprezentativní zemi

| (120) | V poznámce ze dne 6. března 2019 Komise sdělila, že je známo, že dotčený výrobek je vyráběn v Argentině, Brazílii, Jihoafrické republice Kolumbii, Malajsii, Mexiku, Rusku, Thajsku a Turecku. |
| --- | --- |

(120)

V poznámce ze dne 6. března 2019 Komise sdělila, že je známo, že dotčený výrobek je vyráběn v Argentině, Brazílii, Jihoafrické republice Kolumbii, Malajsii, Mexiku, Rusku, Thajsku a Turecku.

| (121) | Komise rovněž zjistila, že nejsou k dispozici veřejně dostupné finanční údaje týkající se výrobce ocelových kol v Argentině. Žadatel ve svém podání ze dne 11. března 2019 potvrdil, že výrobce v Argentině už výrobní činnost neprovozuje. Z tohoto důvodu a z důvodu uvedeného ve 118. bodě odůvodnění Komise Argentinu neuznala za možnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(121)

Komise rovněž zjistila, že nejsou k dispozici veřejně dostupné finanční údaje týkající se výrobce ocelových kol v Argentině. Žadatel ve svém podání ze dne 11. března 2019 potvrdil, že výrobce v Argentině už výrobní činnost neprovozuje. Z tohoto důvodu a z důvodu uvedeného ve 118. bodě odůvodnění Komise Argentinu neuznala za možnou reprezentativní zemi.

| (122) | Komise dále uvedla, že v době zveřejnění poznámky ze dne 6. března 2019 nebyly k dispozici finanční údaje relevantní pro období šetření ohledně žádného z výrobců z uvažovaných zemí. |
| --- | --- |

(122)

Komise dále uvedla, že v době zveřejnění poznámky ze dne 6. března 2019 nebyly k dispozici finanční údaje relevantní pro období šetření ohledně žádného z výrobců z uvažovaných zemí.

| (123) | Ve svém podání ze dne 18. března 2019 jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jako reprezentativní země by měla být vybrána Indie. Podle této společnosti existují nejméně dva výrobci konkrétního typu výrobku, který tento vyvážející výrobce vyrábí. Společnost dále tvrdila, že hrubý národní důchod (HND), který Světová banka používá při klasifikaci zemí, není vhodným ukazatelem pro posouzení úrovně hospodářského rozvoje země, jelikož HND na obyvatele neodráží odpovídajícím způsobem úroveň rozvoje dané země ani není měřítkem životní úrovně. Společnost navrhla, že by místo toho měl být použit HDP. |
| --- | --- |

(123)

Ve svém podání ze dne 18. března 2019 jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jako reprezentativní země by měla být vybrána Indie. Podle této společnosti existují nejméně dva výrobci konkrétního typu výrobku, který tento vyvážející výrobce vyrábí. Společnost dále tvrdila, že hrubý národní důchod (HND), který Světová banka používá při klasifikaci zemí, není vhodným ukazatelem pro posouzení úrovně hospodářského rozvoje země, jelikož HND na obyvatele neodráží odpovídajícím způsobem úroveň rozvoje dané země ani není měřítkem životní úrovně. Společnost navrhla, že by místo toho měl být použit HDP.

| (124) | V tomto ohledu Komise uvedla, že základní nařízení stanoví, že reprezentativní země by měla mít podobnou úroveň rozvoje jako země vývozu. Žádné další požadavky na výběr vhodné reprezentativní země však základní nařízení neobsahuje. Komise rozhodla, že vhodným zdrojem těchto informací je databáze Světové banky. Díky této databázi měla Komise dostatečný počet potenciálně vhodných reprezentativních zemí s podobnou úrovní rozvoje, a mohla tak vybrat nejvhodnější zdroj nezkreslených nákladů a cen. Kromě toho je toto pořadí založeno na objektivním kritériu a používá se soustavně ve všech případech, kdy určení běžné hodnoty vychází z ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení, což zajišťuje jednotnost a rovné zacházení v rámci různých řízení. Světová banka používá HND pro rozdělení ekonomik do příjmových skupin, jelikož se řídí metodikou operativní úvěrové politiky Světové banky. Protože HND započítává veškeré příjmy plynoucí do národního hospodářství nehledě na jejich původ, odráží adekvátním způsobem hospodářskou činnost v zemi. |
| --- | --- |

(124)

V tomto ohledu Komise uvedla, že základní nařízení stanoví, že reprezentativní země by měla mít podobnou úroveň rozvoje jako země vývozu. Žádné další požadavky na výběr vhodné reprezentativní země však základní nařízení neobsahuje. Komise rozhodla, že vhodným zdrojem těchto informací je databáze Světové banky. Díky této databázi měla Komise dostatečný počet potenciálně vhodných reprezentativních zemí s podobnou úrovní rozvoje, a mohla tak vybrat nejvhodnější zdroj nezkreslených nákladů a cen. Kromě toho je toto pořadí založeno na objektivním kritériu a používá se soustavně ve všech případech, kdy určení běžné hodnoty vychází z ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení, což zajišťuje jednotnost a rovné zacházení v rámci různých řízení. Světová banka používá HND pro rozdělení ekonomik do příjmových skupin, jelikož se řídí metodikou operativní úvěrové politiky Světové banky. Protože HND započítává veškeré příjmy plynoucí do národního hospodářství nehledě na jejich původ, odráží adekvátním způsobem hospodářskou činnost v zemi.

| (125) | Komise zároveň uvedla, že Indie byla v hodnocení Světové banky zařazena na seznam zemí s nízkými a středními příjmy, a není tedy na podobné úrovni rozvoje jako Čína. V důsledku toho nemohla být Indie považována za vhodnou reprezentativní zemi ve vztahu k Číně. Komise tudíž toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(125)

Komise zároveň uvedla, že Indie byla v hodnocení Světové banky zařazena na seznam zemí s nízkými a středními příjmy, a není tedy na podobné úrovni rozvoje jako Čína. V důsledku toho nemohla být Indie považována za vhodnou reprezentativní zemi ve vztahu k Číně. Komise tudíž toto tvrzení zamítla.

| (126) | Ve svých připomínkách k poznámce ze dne 6. března 2019 předložili Sdružení evropských výrobců kol a jeden vyvážející výrobce několik tvrzení týkajících se existence výroby výrobku, který je předmětem šetření, v některých zvažovaných zemích, dostupnosti finančních údajů, jež by mohly být pro zvažované země dostatečně relevantní v případě konsolidovaných ročních účetních závěrek mezinárodních skupin, a dostupnosti finančních údajů za období šetření. |
| --- | --- |

(126)

Ve svých připomínkách k poznámce ze dne 6. března 2019 předložili Sdružení evropských výrobců kol a jeden vyvážející výrobce několik tvrzení týkajících se existence výroby výrobku, který je předmětem šetření, v některých zvažovaných zemích, dostupnosti finančních údajů, jež by mohly být pro zvažované země dostatečně relevantní v případě konsolidovaných ročních účetních závěrek mezinárodních skupin, a dostupnosti finančních údajů za období šetření.

| (127) | Komise tato tvrzení přezkoumala a v poznámce ze dne 16. dubna dospěla k závěru, že pro výběr reprezentativní země nelze dále uvažovat o Kolumbii, Malajsii, Mexiku, Rusku a Thajsku, jelikož pro období šetření nebyly k dispozici finanční údaje výrobců v těchto zemích. Dostupné konsolidované finanční údaje výrobce v Mexiku se pak týkaly skupiny společností sídlících a aktivních v různých zemích, přičemž nebylo možné zjistit, jakou měrou se na těchto finančních výsledcích podílely výroba a prodej v Mexiku. Komise rovněž předběžně zjistila, že jeden z brazilských výrobců vyrábí pouze hliníková kola, a nelze tedy o něm uvažovat jako o zdroji údajů pro výpočet prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. |
| --- | --- |

(127)

Komise tato tvrzení přezkoumala a v poznámce ze dne 16. dubna dospěla k závěru, že pro výběr reprezentativní země nelze dále uvažovat o Kolumbii, Malajsii, Mexiku, Rusku a Thajsku, jelikož pro období šetření nebyly k dispozici finanční údaje výrobců v těchto zemích. Dostupné konsolidované finanční údaje výrobce v Mexiku se pak týkaly skupiny společností sídlících a aktivních v různých zemích, přičemž nebylo možné zjistit, jakou měrou se na těchto finančních výsledcích podílely výroba a prodej v Mexiku. Komise rovněž předběžně zjistila, že jeden z brazilských výrobců vyrábí pouze hliníková kola, a nelze tedy o něm uvažovat jako o zdroji údajů pro výpočet prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.

| (128) | V poznámce ze dne 16. dubna 2019 Komise uvedla, že finanční údaje za období šetření jsou snadno dostupné v případě jedné mezinárodní skupiny působící v Brazílii a Turecku (a dalších zemích). Příslušná výroční zpráva obsahovala informace o konsolidovaných výsledcích skupiny, ale také podrobné údaje o individuálních výsledcích mateřské společnosti se sídlem v Brazílii, která též vyráběla ocelová kola, a méně podrobné údaje o výsledcích jejích dvou dceřiných společností působících v Turecku. Informace o dceřiných společnostech v Turecku se týkaly pouze čistých příjmů z prodeje, nákladů na prodej, provozních nákladů, daně z příjmu a zisku. Neumožňovaly tak posoudit relevantnost nákladů zařazených do kategorie provozní náklady. |
| --- | --- |

(128)

V poznámce ze dne 16. dubna 2019 Komise uvedla, že finanční údaje za období šetření jsou snadno dostupné v případě jedné mezinárodní skupiny působící v Brazílii a Turecku (a dalších zemích). Příslušná výroční zpráva obsahovala informace o konsolidovaných výsledcích skupiny, ale také podrobné údaje o individuálních výsledcích mateřské společnosti se sídlem v Brazílii, která též vyráběla ocelová kola, a méně podrobné údaje o výsledcích jejích dvou dceřiných společností působících v Turecku. Informace o dceřiných společnostech v Turecku se týkaly pouze čistých příjmů z prodeje, nákladů na prodej, provozních nákladů, daně z příjmu a zisku. Neumožňovaly tak posoudit relevantnost nákladů zařazených do kategorie provozní náklady.

| (129) | V poznámce ze dne 16. dubna 2019 Komise rovněž zjistila, že lze důvodně očekávat, že výrobce v Jižní Africe zveřejní svou výroční zprávu za období šetření včas na to, aby mohla být použita pro výpočet. Ačkoli výrobce v Jižní Africe patří k mezinárodní skupině, Komise by případně mohla uznat za relevantní pro tohoto výrobce i konsolidované finanční údaje, jelikož podíl obratu vytvořeného v Jihoafrické republice na celkovém obratu skupiny nebyl zanedbatelný. |
| --- | --- |

(129)

V poznámce ze dne 16. dubna 2019 Komise rovněž zjistila, že lze důvodně očekávat, že výrobce v Jižní Africe zveřejní svou výroční zprávu za období šetření včas na to, aby mohla být použita pro výpočet. Ačkoli výrobce v Jižní Africe patří k mezinárodní skupině, Komise by případně mohla uznat za relevantní pro tohoto výrobce i konsolidované finanční údaje, jelikož podíl obratu vytvořeného v Jihoafrické republice na celkovém obratu skupiny nebyl zanedbatelný.

| (130) | Nehledě na výše uvedené byly dostupné údaje o brazilském výrobci uvedené ve 128. bodě odůvodnění shledány nejúplnějšími pro účely stanovení reprezentativních prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. |
| --- | --- |

(130)

Nehledě na výše uvedené byly dostupné údaje o brazilském výrobci uvedené ve 128. bodě odůvodnění shledány nejúplnějšími pro účely stanovení reprezentativních prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.

| (131) | Žadatel ve svých připomínkách k poznámce ze dne 16. dubna 2019 zopakoval, že jako reprezentativní zemi upřednostňuje Turecko; nevyslovil se však proti zjištění Komise, že jako reprezentativní země by mohla být použita Brazílie. |
| --- | --- |

(131)

Žadatel ve svých připomínkách k poznámce ze dne 16. dubna 2019 zopakoval, že jako reprezentativní zemi upřednostňuje Turecko; nevyslovil se však proti zjištění Komise, že jako reprezentativní země by mohla být použita Brazílie.

| (132) | Komise následně dospěla k závěru, že Brazílie je vhodnou reprezentativní zemí, co se týče výroby výrobku, který byl předmětem šetření, a dostupnosti a kvality finančních údajů za období šetření, jak je vysvětleno ve 128. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(132)

Komise následně dospěla k závěru, že Brazílie je vhodnou reprezentativní zemí, co se týče výroby výrobku, který byl předmětem šetření, a dostupnosti a kvality finančních údajů za období šetření, jak je vysvětleno ve 128. bodě odůvodnění.

| (133) | V návaznosti na inspekce na místě u vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, kde Komise vypracovala konečný seznam surovin a odpovídajících kódů HS nebo sazebních kódů, bylo možné potvrdit, že Brazílie nabízí nejúplnější soubor údajů nutných ke stanovení nezkreslených cen a referenčních hodnot potřebných pro početní zjištění běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(133)

V návaznosti na inspekce na místě u vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, kde Komise vypracovala konečný seznam surovin a odpovídajících kódů HS nebo sazebních kódů, bylo možné potvrdit, že Brazílie nabízí nejúplnější soubor údajů nutných ke stanovení nezkreslených cen a referenčních hodnot potřebných pro početní zjištění běžné hodnoty.

3.2.2.4.   Úroveň sociální a environmentální ochrany

Úroveň sociální a environmentální ochrany

| (134) | Po určení Brazílie jako nejvhodnější reprezentativní země nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky poslední věty základního nařízení. |
| --- | --- |

(134)

Po určení Brazílie jako nejvhodnější reprezentativní země nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky poslední věty základního nařízení.

3.2.2.5   Závěr

Závěr

| (135) | S ohledem na výše uvedenou analýzu splnila Brazílie všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohla být považována za vhodnou reprezentativní zemi. Brazílie má zejména významnou výrobu výrobku, který byl předmětem šetření, a kompletní soubor dostupných údajů o všech výrobních faktorech, prodejních, správních a režijních nákladech a zisku během období šetření. |
| --- | --- |

(135)

S ohledem na výše uvedenou analýzu splnila Brazílie všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohla být považována za vhodnou reprezentativní zemi. Brazílie má zejména významnou výrobu výrobku, který byl předmětem šetření, a kompletní soubor dostupných údajů o všech výrobních faktorech, prodejních, správních a režijních nákladech a zisku během období šetření.

3.2.3.   Zdroje použité pro zjištění nezkreslených nákladů

Zdroje použité pro zjištění nezkreslených nákladů

| (136) | V poznámce ze dne 6. března 2019 Komise uvedla, že pro početní zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), s jehož pomocí stanoví nezkreslené náklady na většinu výrobních faktorů, dále statistiky Mezinárodní organizace práce (MOP) a národní statistiky, na jejichž základě stanoví nezkreslené náklady na práci, a jiné zdroje v závislosti na vybrané reprezentativní zemi, které uplatní pro stanovení nezkreslených nákladů na energii (jako je elektřina, zemní plyn a voda). |
| --- | --- |

(136)

V poznámce ze dne 6. března 2019 Komise uvedla, že pro početní zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), s jehož pomocí stanoví nezkreslené náklady na většinu výrobních faktorů, dále statistiky Mezinárodní organizace práce (MOP) a národní statistiky, na jejichž základě stanoví nezkreslené náklady na práci, a jiné zdroje v závislosti na vybrané reprezentativní zemi, které uplatní pro stanovení nezkreslených nákladů na energii (jako je elektřina, zemní plyn a voda).

| (137) | Ve svých připomínkách ze dne 18. března 2019 jeden vyvážející výrobce uvedl, že Brazílie by neměla být považována za vhodnou reprezentativní zemi s ohledem na omezení vývozu v Brazílii týkající se plochých válcovaných výrobků, která jsou uvedena v seznamu omezení vývozu průmyslových surovin sestaveném Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) (67), což může potenciálně ovlivnit nejen domácí cenu, ale i dovozní cenu těchto vstupů. V tomto ohledu vyvážející výrobce zejména poznamenal, že hlavní surovinou, která představuje 40 % až 60 % celkových výrobních nákladů, je ocel válcovaná za tepla. |
| --- | --- |

(137)

Ve svých připomínkách ze dne 18. března 2019 jeden vyvážející výrobce uvedl, že Brazílie by neměla být považována za vhodnou reprezentativní zemi s ohledem na omezení vývozu v Brazílii týkající se plochých válcovaných výrobků, která jsou uvedena v seznamu omezení vývozu průmyslových surovin sestaveném Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) (67), což může potenciálně ovlivnit nejen domácí cenu, ale i dovozní cenu těchto vstupů. V tomto ohledu vyvážející výrobce zejména poznamenal, že hlavní surovinou, která představuje 40 % až 60 % celkových výrobních nákladů, je ocel válcovaná za tepla.

67

| (138) | Komise přezkoumala existenci omezení vývozu v Brazílii a v poznámce ze dne 16. dubna 2019 potvrdila, že vývoz určitých plochých výrobků z oceli podléhá povolení k vývozu podle zákona č. 9.112 ze dne 10. října 1995 (68) o vývozu citlivého zboží a souvisejících služeb. V této fázi Komise uvedla, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku nepoužívali ve svých výrobcích ploché válcované výrobky spadající pod kódy HS, na které se vztahovala omezení vývozu v Brazílii. |
| --- | --- |

(138)

Komise přezkoumala existenci omezení vývozu v Brazílii a v poznámce ze dne 16. dubna 2019 potvrdila, že vývoz určitých plochých výrobků z oceli podléhá povolení k vývozu podle zákona č. 9.112 ze dne 10. října 1995 (68) o vývozu citlivého zboží a souvisejících služeb. V této fázi Komise uvedla, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku nepoužívali ve svých výrobcích ploché válcované výrobky spadající pod kódy HS, na které se vztahovala omezení vývozu v Brazílii.

68

| (139) | Po inspekcích na místě však Komise zjistila, že jediný zkoumaný vyvážející výrobce při výrobě dotčeného výrobku skutečně použil ploché válcované výrobky spadající pod jeden z kódů HS, které podléhají omezení vývozu uvedenému ve 138. bodě odůvodnění, a sice pod položku HS 7228 70 („úhelníky, tvarovky a profily“). |
| --- | --- |

(139)

Po inspekcích na místě však Komise zjistila, že jediný zkoumaný vyvážející výrobce při výrobě dotčeného výrobku skutečně použil ploché válcované výrobky spadající pod jeden z kódů HS, které podléhají omezení vývozu uvedenému ve 138. bodě odůvodnění, a sice pod položku HS 7228 70 („úhelníky, tvarovky a profily“).

| (140) | Komise se tudíž rozhodla nahradit zkreslené náklady tohoto konkrétního výrobního faktoru mezinárodní referenční hodnotou – a nikoli dovozní cenou do Brazílie. Tato referenční hodnota je vysvětlena dále ve 158. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(140)

Komise se tudíž rozhodla nahradit zkreslené náklady tohoto konkrétního výrobního faktoru mezinárodní referenční hodnotou – a nikoli dovozní cenou do Brazílie. Tato referenční hodnota je vysvětlena dále ve 158. bodě odůvodnění.

| (141) | Ve svém podání ze dne 18. března 2019 jeden vyvážející výrobce tvrdil, že pro účely použití čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení by mezi výrobní faktory neměl být zahrnut spotřební materiál, neboť čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se týká surovin a energie, nikoli však spotřebních materiálů. |
| --- | --- |

(141)

Ve svém podání ze dne 18. března 2019 jeden vyvážející výrobce tvrdil, že pro účely použití čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení by mezi výrobní faktory neměl být zahrnut spotřební materiál, neboť čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se týká surovin a energie, nikoli však spotřebních materiálů.

| (142) | V poznámce ze dne 16. dubna 2019 Komise uvedla, že spotřební materiály jsou do oblasti působnosti čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení zahrnuty, jelikož toto ustanovení se týká veškerých nákladů na výrobu a prodej nezbytné pro výpočet běžné hodnoty, aniž by byly jakékoli položky vyloučeny. Naproti tomu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vyjasňuje pojem „podstatná zkreslení“, což vede k použití ustanovení pro určení běžné hodnoty obsažené v čl. 2 odst. 6a základního nařízení, avšak v tomto odlišném kontextu jsou v něm zmíněny vykazované ceny a náklady (kromě jiného včetně surovin a energie). Komise proto dospěla k závěru, že všechny výrobní náklady a náklady na prodej, včetně spotřebních materiálů a bez ohledu na jejich podíl na celkových výrobních nákladech, musí vyvážející výrobci vykazovat a musí být zohledněny při výpočtu běžné hodnoty. Komise tedy toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(142)

V poznámce ze dne 16. dubna 2019 Komise uvedla, že spotřební materiály jsou do oblasti působnosti čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení zahrnuty, jelikož toto ustanovení se týká veškerých nákladů na výrobu a prodej nezbytné pro výpočet běžné hodnoty, aniž by byly jakékoli položky vyloučeny. Naproti tomu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vyjasňuje pojem „podstatná zkreslení“, což vede k použití ustanovení pro určení běžné hodnoty obsažené v čl. 2 odst. 6a základního nařízení, avšak v tomto odlišném kontextu jsou v něm zmíněny vykazované ceny a náklady (kromě jiného včetně surovin a energie). Komise proto dospěla k závěru, že všechny výrobní náklady a náklady na prodej, včetně spotřebních materiálů a bez ohledu na jejich podíl na celkových výrobních nákladech, musí vyvážející výrobci vykazovat a musí být zohledněny při výpočtu běžné hodnoty. Komise tedy toto tvrzení zamítla.

| (143) | V poznámce ze dne 16. dubna 2019, na základě rozhodnutí použít Brazílii jako reprezentativní zemi, Komise informovala zúčastněné strany, že pro stanovení nezkreslených nákladů výrobních faktorů použije GTA, pro stanovení nezkreslených nákladů práce statistické údaje MOP a další veřejně dostupné zdroje (69) a pro stanovení nezkreslených nákladů příslušných druhů energie využije sazby účtované vybranými brazilskými dodavateli elektřiny, zemního plynu a vody. |
| --- | --- |

(143)

V poznámce ze dne 16. dubna 2019, na základě rozhodnutí použít Brazílii jako reprezentativní zemi, Komise informovala zúčastněné strany, že pro stanovení nezkreslených nákladů výrobních faktorů použije GTA, pro stanovení nezkreslených nákladů práce statistické údaje MOP a další veřejně dostupné zdroje (69) a pro stanovení nezkreslených nákladů příslušných druhů energie využije sazby účtované vybranými brazilskými dodavateli elektřiny, zemního plynu a vody.

69

| (144) | Komise rovněž informovala zúčastněné strany, že pro stanovení nezkreslených prodejních, správních a režijních nákladů a zisku použije finanční údaje skupiny Iochpe Maxion, zejména její mateřské společnosti se sídlem v Brazílii, pro kterou byly k dispozici podrobné údaje uvedené v Individuální a konsolidované účetní závěrce za rok končící 31. prosincem 2018 a zprávě nezávislého auditora (70) této skupiny. |
| --- | --- |

(144)

Komise rovněž informovala zúčastněné strany, že pro stanovení nezkreslených prodejních, správních a režijních nákladů a zisku použije finanční údaje skupiny Iochpe Maxion, zejména její mateřské společnosti se sídlem v Brazílii, pro kterou byly k dispozici podrobné údaje uvedené v Individuální a konsolidované účetní závěrce za rok končící 31. prosincem 2018 a zprávě nezávislého auditora (70) této skupiny.

Individuální a konsolidované účetní závěrce za rok končící 31. prosincem 2018 a zprávě nezávislého auditora

70

| (145) | V návaznosti na sdělení ze dne 16. dubna 2019 neobdržela Komise žádné další připomínky týkající se zdrojů nezkreslených nákladů a referenčních hodnot. Zdroje uvedené ve 143. a 144. bodě odůvodnění byly tedy prozatímně potvrzeny. |
| --- | --- |

(145)

V návaznosti na sdělení ze dne 16. dubna 2019 neobdržela Komise žádné další připomínky týkající se zdrojů nezkreslených nákladů a referenčních hodnot. Zdroje uvedené ve 143. a 144. bodě odůvodnění byly tedy prozatímně potvrzeny.

3.2.4.   Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

3.2.4.1.   Výrobní faktory

Výrobní faktory

| (146) | Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, Komise v poznámce ze dne 6. března 2019 uvedla počáteční seznam výrobních faktorů a zdrojů, které měly být použity u všech výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a pracovní síla používané vyvážejícími výrobci při výrobě dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(146)

Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, Komise v poznámce ze dne 6. března 2019 uvedla počáteční seznam výrobních faktorů a zdrojů, které měly být použity u všech výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a pracovní síla používané vyvážejícími výrobci při výrobě dotčeného výrobku.

| (147) | V návaznosti na poznámku ze dne 6. března 2019 ani na poznámku ze dne 16. dubna 2019 Komise neobdržela žádné připomínky týkající se seznamu výrobních faktorů. |
| --- | --- |

(147)

V návaznosti na poznámku ze dne 6. března 2019 ani na poznámku ze dne 16. dubna 2019 Komise neobdržela žádné připomínky týkající se seznamu výrobních faktorů.

| (148) | V poznámce ze dne 16. dubna 2019 Komise na základě informací od zúčastněných stran vypracovala seznam 60 potenciálních kódů HS odpovídajících výrobním faktorům používaným při výrobě dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(148)

V poznámce ze dne 16. dubna 2019 Komise na základě informací od zúčastněných stran vypracovala seznam 60 potenciálních kódů HS odpovídajících výrobním faktorům používaným při výrobě dotčeného výrobku.

| (149) | Po inspekcích na místě v prostorách vyvážejících výrobců zařazených do vzorku pak Komise stanovila konečný seznam výrobních faktorů a odpovídajících kódů HS. |
| --- | --- |

(149)

Po inspekcích na místě v prostorách vyvážejících výrobců zařazených do vzorku pak Komise stanovila konečný seznam výrobních faktorů a odpovídajících kódů HS.

| (150) | Při zvážení všech informací předložených zúčastněnými stranami a shromážděných během inspekcí na místě byly určeny tyto výrobní faktory a v příslušných případech i kódy HS:

  Tabulka 1








  Výrobní faktor | Kód v brazilském celním sazebníku | Nezkreslená hodnota |
| --- | --- | --- | --- |
| Suroviny |
| Ploché výrobky z oceli válcované za tepla, nemořené, o šířce 600 mm nebo větší a o tloušťce | | |
| — | přesahující 10 mm, |

(150)

Při zvážení všech informací předložených zúčastněnými stranami a shromážděných během inspekcí na místě byly určeny tyto výrobní faktory a v příslušných případech i kódy HS:

Tabulka 1

Tabulka 1

Výrobní faktor

Kód v brazilském celním sazebníku

Nezkreslená hodnota

Suroviny

Suroviny

Ploché výrobky z oceli válcované za tepla, nemořené, o šířce 600 mm nebo větší a o tloušťce

—

přesahující 10 mm,

7208 36

4,91 CNY/kg

| — | 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, |
| --- | --- |

—

4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm,

7208 37 00

4,86 CNY/kg

| — | 3 mm nebo větší, avšak menší než 4,75 mm, |
| --- | --- |

—

3 mm nebo větší, avšak menší než 4,75 mm,

7208 38

4,89 CNY/kg

| — | menší než 3 mm |
| --- | --- |

—

menší než 3 mm

7208 39

4,57 CNY/kg

Profilová ocel

| — | úhelníky, tvarovky a profily |
| --- | --- |

—

úhelníky, tvarovky a profily

[–]

5,06 CNY/kg

Barvy

| — | na bázi polyesterů, |
| --- | --- |

—

na bázi polyesterů,

3208 10

42,87 CNY/kg

| — | na bázi akrylových nebo vinylových polymerů, |
| --- | --- |

—

na bázi akrylových nebo vinylových polymerů,

3208 20

42,12 CNY/kg

| — | ostatní, |
| --- | --- |

—

ostatní,

3208 90

54,65 CNY/kg

| — | epoxidové pryskyřice |
| --- | --- |

—

epoxidové pryskyřice

3907 30

28,70 CNY/kg

Svařovací dráty

| — | dráty z uhlíkové oceli, |
| --- | --- |

—

dráty z uhlíkové oceli,

7217 30

12,51 CNY/kg

| — | dráty z křemíkomanganové oceli, |
| --- | --- |

—

dráty z křemíkomanganové oceli,

7229 20 00

9,73 CNY/kg

| — | dráty z legované oceli, ostatní |
| --- | --- |

—

dráty z legované oceli, ostatní

7229 90 00

21,74 CNY/kg

Ventily

8481 30 00

10,30 CNY/ks

Plyny

| — | propan, zkapalnělý, |
| --- | --- |

—

propan, zkapalnělý,

2711 12

3,73 CNY/kg

| — | argon, |
| --- | --- |

—

argon,

2804 21

– (viz 153. a 154. bod odůvodnění)

| — | dusík, |
| --- | --- |

—

dusík,

2804 30 00

10,86 CNY/m3

3

| — | kyslík, |
| --- | --- |

—

kyslík,

2804 40 00

6,69 CNY/m3

3

| — | oxid uhličitý |
| --- | --- |

—

oxid uhličitý

2811 21 00

24,76 CNY/kg

Ostatní chemické látky

| — | kyselina chlorovodíková, |
| --- | --- |

—

kyselina chlorovodíková,

2806 10

1,68 CNY/kg

| — | louh sodný, |
| --- | --- |

—

louh sodný,

2815 12 00

2,41 CNY/kg

| — | uhličitan sodný, |
| --- | --- |

—

uhličitan sodný,

2836 20

1,45 CNY/kg

| — | kyselina mléčná, |
| --- | --- |

—

kyselina mléčná,

2918 11 00

21,22 CNY/kg

| — | hydrogenuhličitan sodný, |
| --- | --- |

—

hydrogenuhličitan sodný,

3402 19 00

15,03 CNY/kg

| — | mazací prostředky, |
| --- | --- |

—

mazací prostředky,

3403 19 00

44,54 CNY/kg

| — | přípravky na moření kovových povrchů, |
| --- | --- |

—

přípravky na moření kovových povrchů,

3810 10

66,46 CNY/kg

| — | ředidla, |
| --- | --- |

—

ředidla,

3814 00

40,26 CNY/kg

| — | dusičnan sodný, |
| --- | --- |

—

dusičnan sodný,

3815 90

74,48 CNY/kg

| — | polyakrylamid |
| --- | --- |

—

polyakrylamid

3906 90

17,74 CNY/kg

Pracovní síla

Pracovní síla

Náklady práce ve výrobním sektoru

[–]

34,53 CNY/hodinu

Energie

Energie

Elektřina

[–]

0,69–1,01 CNY/kWh

Zemní plyn

[–]

3,42–4,03 CNY/m3

3

Voda

[–]

181,92 CNY/měsíc nebo 35,41–70,67 CNY/t

Dřevěné pelety

4401 31 00

0,65 CNY/kg

Vedlejší produkty/odpad

Vedlejší produkty/odpad

Ocelový šrot v podobě třísek ze soustružení, hoblin, odřezků, odpadu z frézování, pilin,

odstřižků a odpadů z ražení, též paketovaných

7204 41 00

1,70 CNY/kg

a)   Suroviny a šrot

| (151) | Během inspekcí na místě Komise zkontrolovala použité suroviny a ocelový šrot vytvořený při výrobě dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(151)

Během inspekcí na místě Komise zkontrolovala použité suroviny a ocelový šrot vytvořený při výrobě dotčeného výrobku.

| (152) | U všech surovin kromě profilové oceli vycházela Komise z dovozních cen, jelikož o trhu reprezentativní země nebyly k dispozici žádné informace. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla určena jako vážený průměr jednotkových cen dovozu ze všech třetích zemí kromě ČLR. Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť ve 112. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Zdá se totiž, že dovozní cena mnohých surovin vyvážených Čínou do Brazílie je nižší než dovozní cena jiných dovážených surovin. Po vyloučení ČLR byl již dovoz z jiných třetích zemí reprezentativní a činil 40 % až 100 % celkového objemu dovezeného do Brazílie. |
| --- | --- |

(152)

U všech surovin kromě profilové oceli vycházela Komise z dovozních cen, jelikož o trhu reprezentativní země nebyly k dispozici žádné informace. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla určena jako vážený průměr jednotkových cen dovozu ze všech třetích zemí kromě ČLR. Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť ve 112. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Zdá se totiž, že dovozní cena mnohých surovin vyvážených Čínou do Brazílie je nižší než dovozní cena jiných dovážených surovin. Po vyloučení ČLR byl již dovoz z jiných třetích zemí reprezentativní a činil 40 % až 100 % celkového objemu dovezeného do Brazílie.

| (153) | Komise zjistila, že objem dovozu argonu do Brazílie byl zanedbatelný, a referenční hodnota tudíž nemohla být považována za spolehlivou. Pokud jde o ocelový šrot, Komise zjistila, že dovozní cena v Brazílii byla podstatně vyšší než dovozní cena plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli, a rovněž tedy nebyla považována za nespolehlivou. |
| --- | --- |

(153)

Komise zjistila, že objem dovozu argonu do Brazílie byl zanedbatelný, a referenční hodnota tudíž nemohla být považována za spolehlivou. Pokud jde o ocelový šrot, Komise zjistila, že dovozní cena v Brazílii byla podstatně vyšší než dovozní cena plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli, a rovněž tedy nebyla považována za nespolehlivou.

| (154) | Jelikož skutečné náklady na argon vzniklé spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci představovaly v období šetření zanedbatelný podíl na celkových nákladech na surovinu (méně než 0,005 %) a neměly žádný dopad na výpočet dumpingového rozpětí, ať už by byl použit jakýkoli zdroj pro jejich nahrazení, rozhodla se Komise zahrnout tyto náklady do výrobních režijních nákladů. |
| --- | --- |

(154)

Jelikož skutečné náklady na argon vzniklé spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci představovaly v období šetření zanedbatelný podíl na celkových nákladech na surovinu (méně než 0,005 %) a neměly žádný dopad na výpočet dumpingového rozpětí, ať už by byl použit jakýkoli zdroj pro jejich nahrazení, rozhodla se Komise zahrnout tyto náklady do výrobních režijních nákladů.

| (155) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny ocelového šrotu použila Komise brazilské vývozní statistiky. Pro výpočet vývozní ceny ocelového šrotu se odpovídajícím způsobem použijí ustanovení 152. bodu odůvodnění. Komise přitom konstatovala, že ocelový šrot se z Brazílie do ČLR nedováží. |
| --- | --- |

(155)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny ocelového šrotu použila Komise brazilské vývozní statistiky. Pro výpočet vývozní ceny ocelového šrotu se odpovídajícím způsobem použijí ustanovení 152. bodu odůvodnění. Komise přitom konstatovala, že ocelový šrot se z Brazílie do ČLR nedováží.

| (156) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu vyvážejícího výrobce, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, Komise přičetla náklady na mezinárodní dopravu a pojištění (71), uplatnila dovozní clo v reprezentativní zemi a k dovozní ceně přičetla náklady na vnitrostátní dopravu. Náklady na mezinárodní a vnitrostátní dopravu všech surovin i náklady na pojištění byly odhadnuty na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. |
| --- | --- |

(156)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu vyvážejícího výrobce, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, Komise přičetla náklady na mezinárodní dopravu a pojištění (71), uplatnila dovozní clo v reprezentativní zemi a k dovozní ceně přičetla náklady na vnitrostátní dopravu. Náklady na mezinárodní a vnitrostátní dopravu všech surovin i náklady na pojištění byly odhadnuty na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.

71

| (157) | Pokud byla ke stanovení nezkreslené ceny suroviny použita vývozní cena (72), nebyly provedeny žádné další úpravy údajů z GTA. Komise dospěla k závěru, že náklady mezi brazilským dodavatelem a mezinárodním přístavem představovaly náklady mezi tímto dodavatelem a brazilským zákazníkem. Cena uvedená v GTA proto mohla být uznána jako cena suroviny dodané k bráně závodu vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(157)

Pokud byla ke stanovení nezkreslené ceny suroviny použita vývozní cena (72), nebyly provedeny žádné další úpravy údajů z GTA. Komise dospěla k závěru, že náklady mezi brazilským dodavatelem a mezinárodním přístavem představovaly náklady mezi tímto dodavatelem a brazilským zákazníkem. Cena uvedená v GTA proto mohla být uznána jako cena suroviny dodané k bráně závodu vyvážejícího výrobce.

72

| (158) | Z důvodů vysvětlených ve 137. až 140. bodě odůvodnění použila Komise ke stanovení nezkreslených nákladů na profilovou ocel mezinárodní referenční hodnotu. Použitou nezkreslenou mezinárodní referenční hodnotou je latinskoamerická cena konstrukčních profilů a průřezů ze závodu (73). Tato referenční hodnota byla považována za nezkreslenou proto, že jelikož je založena na aritmetickém průměru transakčních hodnot zjištěných v Brazílii a Mexiku, měla by odrážet podmínky konkurenčního trhu v oblasti. Tato referenční hodnota ukázala ceny během období šetření v rozpětí od 4,55 CNY/kg do 5,61 CNY/kg. |
| --- | --- |

(158)

Z důvodů vysvětlených ve 137. až 140. bodě odůvodnění použila Komise ke stanovení nezkreslených nákladů na profilovou ocel mezinárodní referenční hodnotu. Použitou nezkreslenou mezinárodní referenční hodnotou je latinskoamerická cena konstrukčních profilů a průřezů ze závodu (73). Tato referenční hodnota byla považována za nezkreslenou proto, že jelikož je založena na aritmetickém průměru transakčních hodnot zjištěných v Brazílii a Mexiku, měla by odrážet podmínky konkurenčního trhu v oblasti. Tato referenční hodnota ukázala ceny během období šetření v rozpětí od 4,55 CNY/kg do 5,61 CNY/kg.

73

| (159) | U některých surovin nebyl spolupracující vyvážející výrobce ve svých záznamech schopen určit objem spotřeby. Skutečné náklady na tyto suroviny představují zanedbatelný podíl (méně než 0,5 %) na celkových skutečných výrobních nákladech. Jak je vysvětleno ve 169. bodě odůvodnění, tyto náklady byly zahrnuty do výrobních režijních nákladů. |
| --- | --- |

(159)

U některých surovin nebyl spolupracující vyvážející výrobce ve svých záznamech schopen určit objem spotřeby. Skutečné náklady na tyto suroviny představují zanedbatelný podíl (méně než 0,5 %) na celkových skutečných výrobních nákladech. Jak je vysvětleno ve 169. bodě odůvodnění, tyto náklady byly zahrnuty do výrobních režijních nákladů.

b)   Pracovní síla

| (160) | Pro stanovení referenční hodnoty nákladů práce použila Komise statistiky MOP spolu s veřejně dostupnými informacemi o dalších nákladech práce vznikajících zaměstnavateli v Brazílii. |
| --- | --- |

(160)

Pro stanovení referenční hodnoty nákladů práce použila Komise statistiky MOP spolu s veřejně dostupnými informacemi o dalších nákladech práce vznikajících zaměstnavateli v Brazílii.

| (161) | Statistiky MOP (74) poskytly údaje o průměrném počtu skutečně odpracovaných hodin týdně jedním zaměstnancem a o měsíčních výdělcích zaměstnanců ve výrobě během období šetření. S použitím těchto údajů vypočítala Komise hodinovou mzdu ve výrobě, k níž byly připočteny další náklady související s pracovní silou (75) (sociální zabezpečení a příspěvky na pojištění pro případ nezaměstnanosti hrazené zaměstnavatelem). |
| --- | --- |

(161)

Statistiky MOP (74) poskytly údaje o průměrném počtu skutečně odpracovaných hodin týdně jedním zaměstnancem a o měsíčních výdělcích zaměstnanců ve výrobě během období šetření. S použitím těchto údajů vypočítala Komise hodinovou mzdu ve výrobě, k níž byly připočteny další náklady související s pracovní silou (75) (sociální zabezpečení a příspěvky na pojištění pro případ nezaměstnanosti hrazené zaměstnavatelem).

74

75

c)   Elektřina

| (162) | Cenu elektřiny účtovanou jedním z největších dodavatelů elektřiny v Brazílii, společností EDP Brasil, bylo snadné zjistit (76). Informace byly dostatečně podrobné k určení ceny elektřiny a ceny za používání distribuční soustavy (modalidade tarifaria azul), které platí průmysloví uživatelé. |
| --- | --- |

(162)

Cenu elektřiny účtovanou jedním z největších dodavatelů elektřiny v Brazílii, společností EDP Brasil, bylo snadné zjistit (76). Informace byly dostatečně podrobné k určení ceny elektřiny a ceny za používání distribuční soustavy (modalidade tarifaria azul), které platí průmysloví uživatelé.

76

| (163) | Je třeba poznamenat, že brazilský regulační orgán Agência Nacional de Energia Elétrica (77) (dále jen „ANEEL“) za účelem regulace spotřeby elektřiny v zemi ukládá dodavatelům elektřiny povinnost zvyšovat sazby o určitý procentní podíl. ANEEL používá systém vlajek (78) (zelená, žlutá, červená 1, červená 2), kterým signalizuje, zda by cena elektřiny měla zůstat na úrovni navrhované dodavatelem (zelená), nebo by měla být zvýšena o 0,010 BRL/kWh (žlutá), 0,030 BRL/kWh (červená 1) nebo 0,050 BRL/kWh (červená 2). Tyto vlajky zveřejňuje ANEEL každý měsíc a pro období šetření byly snadno dostupné na internetových stránkách EDP Brasil (79). Při stanovování nezkreslených nákladů na elektřinu vzala Komise v úvahu vlajky publikované během období šetření a cenu upravila podle nich. |
| --- | --- |

(163)

Je třeba poznamenat, že brazilský regulační orgán Agência Nacional de Energia Elétrica (77) (dále jen „ANEEL“) za účelem regulace spotřeby elektřiny v zemi ukládá dodavatelům elektřiny povinnost zvyšovat sazby o určitý procentní podíl. ANEEL používá systém vlajek (78) (zelená, žlutá, červená 1, červená 2), kterým signalizuje, zda by cena elektřiny měla zůstat na úrovni navrhované dodavatelem (zelená), nebo by měla být zvýšena o 0,010 BRL/kWh (žlutá), 0,030 BRL/kWh (červená 1) nebo 0,050 BRL/kWh (červená 2). Tyto vlajky zveřejňuje ANEEL každý měsíc a pro období šetření byly snadno dostupné na internetových stránkách EDP Brasil (79). Při stanovování nezkreslených nákladů na elektřinu vzala Komise v úvahu vlajky publikované během období šetření a cenu upravila podle nich.

77

78

79

| (164) | Nezkreslené náklady na elektřinu v tabulce 1 jsou poskytovány jako rozpětí, neboť pro jednotlivé zákazníky platí různé sazby v závislosti na jejich spotřebě. |
| --- | --- |

(164)

Nezkreslené náklady na elektřinu v tabulce 1 jsou poskytovány jako rozpětí, neboť pro jednotlivé zákazníky platí různé sazby v závislosti na jejich spotřebě.

d)   Zemní plyn a dřevěné pelety

| (165) | Vyvážející výrobci používali k výrobě tepla zemní plyn nebo dřevěné pelety. Průměrnou cenu zemního plynu pro průmyslové odběratele v Brazílii během období šetření bylo možné snadno zjistit z měsíčně vydávané publikace ministerstva hornictví a energetiky (80). Nezkreslené náklady na dřevěné pelety byly stanoveny na základě dovozní ceny v Brazílii, jak je vysvětleno ve 152. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(165)

Vyvážející výrobci používali k výrobě tepla zemní plyn nebo dřevěné pelety. Průměrnou cenu zemního plynu pro průmyslové odběratele v Brazílii během období šetření bylo možné snadno zjistit z měsíčně vydávané publikace ministerstva hornictví a energetiky (80). Nezkreslené náklady na dřevěné pelety byly stanoveny na základě dovozní ceny v Brazílii, jak je vysvětleno ve 152. bodě odůvodnění.

80

| (166) | Nezkreslené náklady na zemní plyn v tabulce 1 jsou poskytovány jako rozpětí, neboť pro jednotlivé zákazníky platí různé sazby v závislosti na jejich spotřebě. |
| --- | --- |

(166)

Nezkreslené náklady na zemní plyn v tabulce 1 jsou poskytovány jako rozpětí, neboť pro jednotlivé zákazníky platí různé sazby v závislosti na jejich spotřebě.

e)   Voda

| (167) | Sazbu za vodu, kterou účtuje společnost Sabesp, jež má na starost zásobování vodou a odvádění a čištění odpadních vod ve státě São Paulo, bylo možné snadno zjistit. Z těchto informací byly získány podrobné údaje o sazbách (81) platných pro průmyslové odběratele v roce 2018 v různých podoblastech a obcích ve státě São Paulo (82). Při stanovování nezkreslených nákladů na vodu a odvádění odpadních vod vycházela Komise ze sazeb platných pro průmyslové odběratele v metropolitní oblasti během období šetření. |
| --- | --- |

(167)

Sazbu za vodu, kterou účtuje společnost Sabesp, jež má na starost zásobování vodou a odvádění a čištění odpadních vod ve státě São Paulo, bylo možné snadno zjistit. Z těchto informací byly získány podrobné údaje o sazbách (81) platných pro průmyslové odběratele v roce 2018 v různých podoblastech a obcích ve státě São Paulo (82). Při stanovování nezkreslených nákladů na vodu a odvádění odpadních vod vycházela Komise ze sazeb platných pro průmyslové odběratele v metropolitní oblasti během období šetření.

81

82

| (168) | Nezkreslené náklady na vodu v tabulce 1 jsou poskytovány jako rozpětí, neboť pro jednotlivé zákazníky platí různé sazby v závislosti na jejich spotřebě. |
| --- | --- |

(168)

Nezkreslené náklady na vodu v tabulce 1 jsou poskytovány jako rozpětí, neboť pro jednotlivé zákazníky platí různé sazby v závislosti na jejich spotřebě.

3.2.4.2.   Výrobní režijní náklady, správní, prodejní a režijní náklady a zisk

Výrobní režijní náklady, správní, prodejní a režijní náklady a zisk

| (169) | Výrobní režijní náklady, které vznikly spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci, byly navýšeny o náklady na suroviny, u nichž nebylo možné v záznamech vyvážejícího výrobce zjistit objem spotřeby, a náklady na argon, jak je vysvětleno ve 153. a 154. bodě odůvodnění, a následně byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých vyvážejícímu výrobci. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(169)

Výrobní režijní náklady, které vznikly spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci, byly navýšeny o náklady na suroviny, u nichž nebylo možné v záznamech vyvážejícího výrobce zjistit objem spotřeby, a náklady na argon, jak je vysvětleno ve 153. a 154. bodě odůvodnění, a následně byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých vyvážejícímu výrobci. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady.

| (170) | Jak bylo uvedeno v poznámce ze dne 16. dubna 2019, u prodejních, správních a režijních nákladů a zisku použila Komise finanční údaje mateřské, v Brazílii usazené společnosti skupiny Iochpe Maxion, jelikož mateřská společnost se nachází v Brazílii a vyrábí dotčený výrobek (83). |
| --- | --- |

(170)

Jak bylo uvedeno v poznámce ze dne 16. dubna 2019, u prodejních, správních a režijních nákladů a zisku použila Komise finanční údaje mateřské, v Brazílii usazené společnosti skupiny Iochpe Maxion, jelikož mateřská společnost se nachází v Brazílii a vyrábí dotčený výrobek (83).

83

| (171) | Při výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů Komise nepřihlédla k položce „podíl na zisku (ztrátě) dceřiných společností“, jelikož tyto náklady (nebo příjmy) nesouvisely s dotčeným výrobkem a specificky se týkaly mezinárodní struktury skupiny. V roce 2018 získala mateřská společnost podíl na zisku dceřiných společností. Výsledkem úpravy byl vyšší podíl prodejních, správních a režijních nákladů, ale nižší podíl zisku. Tato úprava neměla v úhrnu žádný vliv na výši prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. |
| --- | --- |

(171)

Při výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů Komise nepřihlédla k položce „podíl na zisku (ztrátě) dceřiných společností“, jelikož tyto náklady (nebo příjmy) nesouvisely s dotčeným výrobkem a specificky se týkaly mezinárodní struktury skupiny. V roce 2018 získala mateřská společnost podíl na zisku dceřiných společností. Výsledkem úpravy byl vyšší podíl prodejních, správních a režijních nákladů, ale nižší podíl zisku. Tato úprava neměla v úhrnu žádný vliv na výši prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.

3.2.4.3.   Výpočet běžné hodnoty

Výpočet běžné hodnoty

| (172) | Za účelem početního zjištění běžné hodnoty provedla Komise následující kroky. |
| --- | --- |

(172)

Za účelem početního zjištění běžné hodnoty provedla Komise následující kroky.

| (173) | Zaprvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Nezkreslené jednotkové náklady uplatnila na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů spolupracujícího vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(173)

Zaprvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Nezkreslené jednotkové náklady uplatnila na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů spolupracujícího vyvážejícího výrobce.

| (174) | Za druhé Komise zvýšila nezkreslené výrobní náklady o výrobní režijní náklady stanovené způsobem popsaným ve 169. bodě odůvodnění, a stanovila tak nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(174)

Za druhé Komise zvýšila nezkreslené výrobní náklady o výrobní režijní náklady stanovené způsobem popsaným ve 169. bodě odůvodnění, a stanovila tak nezkreslené výrobní náklady.

| (175) | A nakonec na výrobní náklady, jejichž stanovení je popsáno ve 174. bodě odůvodnění, Komise uplatnila prodejní, správní a režijní náklady a zisk mateřské společnosti skupiny Iochpe Maxion, jak je vysvětleno ve 170. až 171. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(175)

A nakonec na výrobní náklady, jejichž stanovení je popsáno ve 174. bodě odůvodnění, Komise uplatnila prodejní, správní a režijní náklady a zisk mateřské společnosti skupiny Iochpe Maxion, jak je vysvětleno ve 170. až 171. bodě odůvodnění.

| (176) | Prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl nákladů na prodané zboží (dále jen „COGS“) a uplatněné na nezkreslené výrobní náklady činily 11,21 %. |
| --- | --- |

(176)

Prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl nákladů na prodané zboží (dále jen „COGS“) a uplatněné na nezkreslené výrobní náklady činily 11,21 %.

| (177) | Zisk vyjádřený jako procentní podíl COGS a uplatněný na nezkreslené výrobní náklady činil 5,06 %. |
| --- | --- |

(177)

Zisk vyjádřený jako procentní podíl COGS a uplatněný na nezkreslené výrobní náklady činil 5,06 %.

| (178) | Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Jelikož ve vzorku zůstal pouze jeden vyvážející výrobce, Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku pouze u tohoto vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(178)

Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Jelikož ve vzorku zůstal pouze jeden vyvážející výrobce, Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku pouze u tohoto vyvážejícího výrobce.

3.3.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (179) | Tento vyvážející výrobce vyvážel do Unie přímo nezávislým odběratelům. Vývozní cena byla tedy cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek prodaný na vývoz do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(179)

Tento vyvážející výrobce vyvážel do Unie přímo nezávislým odběratelům. Vývozní cena byla tedy cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek prodaný na vývoz do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

3.4.   Srovnání

Srovnání

| (180) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu spolupracujícího vyvážejícího výrobce na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(180)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu spolupracujícího vyvážejícího výrobce na základě ceny ze závodu.

| (181) | Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise vývozní cenu o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Na základě skutečných údajů poskytnutých spolupracující společností byly provedeny úpravy o náklady na manipulaci a vnitrozemskou dopravu, náklady na balení, náklady na úvěry a bankovní poplatky. |
| --- | --- |

(181)

Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise vývozní cenu o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Na základě skutečných údajů poskytnutých spolupracující společností byly provedeny úpravy o náklady na manipulaci a vnitrozemskou dopravu, náklady na balení, náklady na úvěry a bankovní poplatky.

3.4.1.   Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (182) | U spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku Komise srovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(182)

U spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku Komise srovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (183) | Na tomto základě je prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením stanoveno takto:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 |

(183)

Na tomto základě je prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením stanoveno takto:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí (%)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

| (184) | Jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění, v důsledku nedostatečné spolupráce dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a vyloučení jiného vyvážejícího výrobce z důvodu omezení definice výrobku zůstala ve vzorku pouze jedna společnost, a sice skupina Xingmin Group. Nebylo tedy možné stanovit podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení vážený průměr dumpingového rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Vzhledem k míře nedostatečné spolupráce ve vzorku a k nedostatku času na výběr nového vzorku v této pozdní fázi řízení se Komise v souladu s čl. 17 odst. 4 a článku 18 základního nařízení rozhodla použít nejlepší dostupné údaje týkající se vzorku. |
| --- | --- |

(184)

Jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění, v důsledku nedostatečné spolupráce dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a vyloučení jiného vyvážejícího výrobce z důvodu omezení definice výrobku zůstala ve vzorku pouze jedna společnost, a sice skupina Xingmin Group. Nebylo tedy možné stanovit podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení vážený průměr dumpingového rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Vzhledem k míře nedostatečné spolupráce ve vzorku a k nedostatku času na výběr nového vzorku v této pozdní fázi řízení se Komise v souladu s čl. 17 odst. 4 a článku 18 základního nařízení rozhodla použít nejlepší dostupné údaje týkající se vzorku.

| (185) | Na tomto základě se Komise u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku výjimečně rozhodla stanovit dumpingové rozpětí na stejné úrovni jako u jediného zbylého vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku. To proto, že Komise usoudila, že za neúspěchem vzorku stálo mimo jiné vyloučení některých typů výrobku, což mělo spolu s následným vyloučením jednoho ze dvou spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří ve vzorku zůstali, přímý dopad na vzorek. Komise rovněž zohlednila to, že zbývající společnost ve vzorku představovala přibližně 20 % dovozu dotčeného výrobku a vyvážela široké spektrum typů výrobku do Unie. |
| --- | --- |

(185)

Na tomto základě se Komise u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku výjimečně rozhodla stanovit dumpingové rozpětí na stejné úrovni jako u jediného zbylého vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku. To proto, že Komise usoudila, že za neúspěchem vzorku stálo mimo jiné vyloučení některých typů výrobku, což mělo spolu s následným vyloučením jednoho ze dvou spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří ve vzorku zůstali, přímý dopad na vzorek. Komise rovněž zohlednila to, že zbývající společnost ve vzorku představovala přibližně 20 % dovozu dotčeného výrobku a vyvážela široké spektrum typů výrobku do Unie.

| (186) | U všech ostatních vyvážejících výrobců se Komise rozhodla dumpingové rozpětí založit na úrovni odpovídající váženému průměrnému dumpingovému rozpětí zjištěnému ve společnosti zařazené do vzorku v případě osmi typů výrobku s nejvyšším individuálním dumpingovým rozpětím. Objem vývozu těchto typů výrobku představoval přibližně 29 % celkového objemu vyváženého do Unie dotčenou společností, což se považuje za dostatečně reprezentativní. |
| --- | --- |

(186)

U všech ostatních vyvážejících výrobců se Komise rozhodla dumpingové rozpětí založit na úrovni odpovídající váženému průměrnému dumpingovému rozpětí zjištěnému ve společnosti zařazené do vzorku v případě osmi typů výrobku s nejvyšším individuálním dumpingovým rozpětím. Objem vývozu těchto typů výrobku představoval přibližně 29 % celkového objemu vyváženého do Unie dotčenou společností, což se považuje za dostatečně reprezentativní.

| (187) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 |
| Ostatní spolupracující společnosti | 69,4 |
| Všechny ostatní společnosti | 80,1 |

(187)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí (%)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

Ostatní spolupracující společnosti

69,4

Všechny ostatní společnosti

80,1

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (188) | Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek 11 výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(188)

Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek 11 výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (189) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena přibližně na 35 milionů ocelových kol. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě ověřené odpovědi na dotazník poskytnuté sdružením EUWA a zkontrolovala jej a případně aktualizovala podle ověřených odpovědí na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, vzorek sestával ze tří výrobců v Unii, kteří představovali více než 35 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(189)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena přibližně na 35 milionů ocelových kol. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě ověřené odpovědi na dotazník poskytnuté sdružením EUWA a zkontrolovala jej a případně aktualizovala podle ověřených odpovědí na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, vzorek sestával ze tří výrobců v Unii, kteří představovali více než 35 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

4.2.   Trh a spotřeba v Unii

Trh a spotřeba v Unii

| (190) | Trh s ocelovými koly zahrnuje různé typy výrobku v závislosti především na typu vozidla, na která se montují. Tyto typy výrobků se liší hlavně velikostí, kdy menší velikosti jsou určeny pro osobní automobily, zatímco kola s většími průměry jsou určena pro těžká nákladní vozidla a motorová vozidla pro zvláštní účely. Odvětví tyto typy výrobků obvykle klasifikuje do dvou kategorií: kola pro osobní auta (pro vozidla s nejvýše 8 sedadly) a komerční kola (všechna ostatní vozidla). Všechny tyto různé typy sdílejí stejné základní fyzikální vlastnosti a použití, a pro účel tohoto šetření jsou tedy považovány za jeden výrobek. |
| --- | --- |

(190)

Trh s ocelovými koly zahrnuje různé typy výrobku v závislosti především na typu vozidla, na která se montují. Tyto typy výrobků se liší hlavně velikostí, kdy menší velikosti jsou určeny pro osobní automobily, zatímco kola s většími průměry jsou určena pro těžká nákladní vozidla a motorová vozidla pro zvláštní účely. Odvětví tyto typy výrobků obvykle klasifikuje do dvou kategorií: kola pro osobní auta (pro vozidla s nejvýše 8 sedadly) a komerční kola (všechna ostatní vozidla). Všechny tyto různé typy sdílejí stejné základní fyzikální vlastnosti a použití, a pro účel tohoto šetření jsou tedy považovány za jeden výrobek.

| (191) | Šetřením bylo zjištěno, že na trhu s koly pro osobní auta a komerčními koly působí jak čínští výrobci, tak výrobci v Unii. Podle informací poskytnutých žadatelem představovala zhruba 45 % čínského dovozu během období šetření kola pro osobní auta a 55 % komerční kola. Z celkového prodeje ocelových kol v Unii se ve zhruba 65 % jednalo o kola pro osobní auta a v 35 % o komerční kola. |
| --- | --- |

(191)

Šetřením bylo zjištěno, že na trhu s koly pro osobní auta a komerčními koly působí jak čínští výrobci, tak výrobci v Unii. Podle informací poskytnutých žadatelem představovala zhruba 45 % čínského dovozu během období šetření kola pro osobní auta a 55 % komerční kola. Z celkového prodeje ocelových kol v Unii se ve zhruba 65 % jednalo o kola pro osobní auta a v 35 % o komerční kola.

| (192) | Ocelová kola se v Unii prodávají prostřednictvím dvou hlavních distribučních kanálů: buď přímo výrobcům aut (OEM), nebo nezávislým společnostem, které kola dále zhodnotí, označí svou značkou a prodají dále velko- nebo maloobchodníkům. Výrobci automobilů mají sice poměrně přísné požadavky na specifikace kol, ale všechna kola mají stejné či srovnatelné vlastnosti bez ohledu na distribuční kanál, a v konečném důsledku tak všechny typy ocelových kol představují jeden jediný homogenní typ. Významné je, že mezi oběma distribučními kanály existují jasné vazby, neboť ceny v jednom distribučním kanálu mohou vyvíjet tlak na ceny v druhém. |
| --- | --- |

(192)

Ocelová kola se v Unii prodávají prostřednictvím dvou hlavních distribučních kanálů: buď přímo výrobcům aut (OEM), nebo nezávislým společnostem, které kola dále zhodnotí, označí svou značkou a prodají dále velko- nebo maloobchodníkům. Výrobci automobilů mají sice poměrně přísné požadavky na specifikace kol, ale všechna kola mají stejné či srovnatelné vlastnosti bez ohledu na distribuční kanál, a v konečném důsledku tak všechny typy ocelových kol představují jeden jediný homogenní typ. Významné je, že mezi oběma distribučními kanály existují jasné vazby, neboť ceny v jednom distribučním kanálu mohou vyvíjet tlak na ceny v druhém.

| (193) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě součtu objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu ze všech třetích zemí. |
| --- | --- |

(193)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě součtu objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu ze všech třetích zemí.

| (194) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii
  (v tis. ks) | 38 554 | 38 523 | 40 161 | 39 387 |
| Index | 100 | 100 | 104 | 102 |
| Zdroj: EUWA, výrobci zařazení do vzorku |

(194)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

2015

2016

2017

OŠ

Celková spotřeba v Unii

(v tis. ks)

38 554

38 523

40 161

39 387

Index

Index

100

100

100

100

104

104

102

102

Zdroj: EUWA, výrobci zařazení do vzorku

| (195) | V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 2 %. |
| --- | --- |

(195)

V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 2 %.

4.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

| (196) | Kódy KN ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 a ex 8716 90 90 zahrnují širší škálu výrobků než ocelová kola. Navíc jedinou dostupnou jednotkou měření v Eurostatu je hmotnost, která vzhledem k různým typům ocelových kol se širokou škálou průměrů s různou hmotností a potenciálně odlišnému a/nebo měnícímu se sortimentu (kola pro osobní auta a kola pro komerční auta včetně mimo jiné kol pro traktory a přípojná vozidla) nemusí nutně umožňovat dostatečnou srovnatelnost údajů z různých zdrojů dovozu. Sdružení EUWA na tento problém upozornilo ve svém podnětu a kromě v něm uvedených údajů poskytlo vlastní odhady objemu dovozu z Číny, Turecka a dalších zemí, které Komise ověřila. Na tomto základě Komise informovala zúčastněné strany a umožnila jim vyjádřit se k různým zdrojům údajů, včetně odhadů objemu dovozu poskytnutých během šetření ze strany EUWA, jakož i objemu dovozu a cen na základě údajů Eurostatu. Žádná strana nevyjádřila s odhady objemů dovozu nesouhlas, a ty tak byly shledány nejlepším dostupným zdrojem informací. Přestože EUWA vyjádřilo pochybnosti, pokud jde o cenové hladiny uváděné Eurostatem, Komise vzhledem k tomu, že neexistoval jiný dostupný zdroj informací, vyšla z údajů Eurostatu alespoň pro stanovení vývoje cen. Pro porovnání cenových hladin za účelem stanovení cenového podbízení a rozpětí újmy však Komise použila cenové hladiny uvedené stranami zařazenými do vzorku. |
| --- | --- |

(196)

Kódy KN ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 a ex 8716 90 90 zahrnují širší škálu výrobků než ocelová kola. Navíc jedinou dostupnou jednotkou měření v Eurostatu je hmotnost, která vzhledem k různým typům ocelových kol se širokou škálou průměrů s různou hmotností a potenciálně odlišnému a/nebo měnícímu se sortimentu (kola pro osobní auta a kola pro komerční auta včetně mimo jiné kol pro traktory a přípojná vozidla) nemusí nutně umožňovat dostatečnou srovnatelnost údajů z různých zdrojů dovozu. Sdružení EUWA na tento problém upozornilo ve svém podnětu a kromě v něm uvedených údajů poskytlo vlastní odhady objemu dovozu z Číny, Turecka a dalších zemí, které Komise ověřila. Na tomto základě Komise informovala zúčastněné strany a umožnila jim vyjádřit se k různým zdrojům údajů, včetně odhadů objemu dovozu poskytnutých během šetření ze strany EUWA, jakož i objemu dovozu a cen na základě údajů Eurostatu. Žádná strana nevyjádřila s odhady objemů dovozu nesouhlas, a ty tak byly shledány nejlepším dostupným zdrojem informací. Přestože EUWA vyjádřilo pochybnosti, pokud jde o cenové hladiny uváděné Eurostatem, Komise vzhledem k tomu, že neexistoval jiný dostupný zdroj informací, vyšla z údajů Eurostatu alespoň pro stanovení vývoje cen. Pro porovnání cenových hladin za účelem stanovení cenového podbízení a rozpětí újmy však Komise použila cenové hladiny uvedené stranami zařazenými do vzorku.

4.3.1.   Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

| (197) | Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii. |
| --- | --- |

(197)

Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii.

| (198) | Dovoz z ČLR do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu a jeho podíl na trhu | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR
  (v tis. ks) | 1 007 | 1 257 | 1 963 | 2 093 |
| Index | 100 | 125 | 195 | 208 |
| Podíl na trhu | 2,6 % | 3,3 % | 4,9 % | 5,3 % |
| Index | 100 | 125 | 187 | 204 |
| Zdroj: EUWA |

(198)

Dovoz z ČLR do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu a jeho podíl na trhu

Objem dovozu a jeho podíl na trhu

2015

2016

2017

OŠ

Objem dovozu z ČLR

(v tis. ks)

1 007

1 257

1 963

2 093

Index

Index

100

100

125

125

195

195

208

208

Podíl na trhu

2,6 %

3,3 %

4,9 %

5,3 %

Index

Index

100

100

125

125

187

187

204

204

Zdroj: EUWA

| (199) | Dovoz z ČLR a jeho podíl na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil. Dovoz vzrostl z přibližně 1 milionu na 2 miliony kusů, což odpovídá zvýšení podílu na trhu z 2,6 % na 5,3 % v období šetření. Dovoz z ČLR činil během období šetření přibližně 25 % celkového dovozu. Je třeba poznamenat, že na základě dostupných údajů čínský dovoz zahrnoval jak kola pro osobní auta, tak komerční kola a že u obou těchto typů narůstal, i když u kol pro osobní auta byl tento nárůst mnohem výraznější. |
| --- | --- |

(199)

Dovoz z ČLR a jeho podíl na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil. Dovoz vzrostl z přibližně 1 milionu na 2 miliony kusů, což odpovídá zvýšení podílu na trhu z 2,6 % na 5,3 % v období šetření. Dovoz z ČLR činil během období šetření přibližně 25 % celkového dovozu. Je třeba poznamenat, že na základě dostupných údajů čínský dovoz zahrnoval jak kola pro osobní auta, tak komerční kola a že u obou těchto typů narůstal, i když u kol pro osobní auta byl tento nárůst mnohem výraznější.

4.3.2.   Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

| (200) | Jak je vysvětleno výše ve 196. bodě odůvodnění, Komise stanovila vývoj cen dovozu na základě údajů Eurostatu, které během šetření sdělila zúčastněným stranám. Je třeba připomenout, že údaje Eurostatu sice nepodaly přesný obrázek o absolutní úrovni dovozu – a tedy o jednotkových cenách –, byly však jediným dostupným zdrojem informací alespoň pro stanovení vývoje cen. Níže uvedené údaje byly tudíž zvažovány v tomto kontextu, a nebyly tedy použity k porovnání úrovní cen. |
| --- | --- |

(200)

Jak je vysvětleno výše ve 196. bodě odůvodnění, Komise stanovila vývoj cen dovozu na základě údajů Eurostatu, které během šetření sdělila zúčastněným stranám. Je třeba připomenout, že údaje Eurostatu sice nepodaly přesný obrázek o absolutní úrovni dovozu – a tedy o jednotkových cenách –, byly však jediným dostupným zdrojem informací alespoň pro stanovení vývoje cen. Níže uvedené údaje byly tudíž zvažovány v tomto kontextu, a nebyly tedy použity k porovnání úrovní cen.

| (201) | Cena dovozu z ČLR do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 4


  Dovozní ceny (EUR/kg) | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR | 2,04 | 1,90 | 1,85 | 1,90 |
| Index | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Zdroj: Eurostat |

(201)

Cena dovozu z ČLR do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovozní ceny (EUR/kg)

Dovozní ceny (EUR/kg)

2015

2016

2017

OŠ

ČLR

2,04

1,90

1,85

1,90

Index

Index

100

100

93

93

91

91

93

93

Zdroj: Eurostat

| (202) | Ceny dovozu z ČLR během posuzovaného období klesly v průměru o 7 %. |
| --- | --- |

(202)

Ceny dovozu z ČLR během posuzovaného období klesly v průměru o 7 %.

| (203) | Komise také stanovila cenové podbízení během období šetření, a to srovnáním:






  — | vážených průměrných cen podle typu výrobku z dovozu spolupracujícího čínského výrobce zařazeného do vzorku, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie (84), stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží), s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu a |
| --- | --- | --- |

(203)

Komise také stanovila cenové podbízení během období šetření, a to srovnáním:

—

vážených průměrných cen podle typu výrobku z dovozu spolupracujícího čínského výrobce zařazeného do vzorku, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie (84), stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží), s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu a

84

| — | odpovídajících vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu. |
| --- | --- |

—

odpovídajících vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu.

| (204) | Toto cenové srovnání bylo provedeno podle jednotlivých typů výrobků u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení slev a rabatů. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Prokázal významné cenové podbízení v rozmezí od 8,7 % do 42,6 %, které pro spolupracujícího vývozce znamenalo vážené průměrné rozpětí ve výši 26,2 %. |
| --- | --- |

(204)

Toto cenové srovnání bylo provedeno podle jednotlivých typů výrobků u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení slev a rabatů. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Prokázal významné cenové podbízení v rozmezí od 8,7 % do 42,6 %, které pro spolupracujícího vývozce znamenalo vážené průměrné rozpětí ve výši 26,2 %.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (205) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(205)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (206) | Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(206)

Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (207) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů z ověřené odpovědi na dotazník od EUWA. Tyto údaje se týkaly všech výrobců v Unii, ale v případě potřeby byly po ověření u výrobců v Unii zařazených do vzorku aktualizovány. Mikroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě údajů z ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(207)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů z ověřené odpovědi na dotazník od EUWA. Tyto údaje se týkaly všech výrobců v Unii, ale v případě potřeby byly po ověření u výrobců v Unii zařazených do vzorku aktualizovány. Mikroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě údajů z ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (208) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše dumpingových rozpětí. |
| --- | --- |

(208)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše dumpingových rozpětí.

| (209) | Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, průměrné náklady práce, ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(209)

Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, průměrné náklady práce, ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (210) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby
  (v tis. ks) | 36 399 | 35 252 | 36 860 | 34 999 |
| Index | 100 | 97 | 101 | 96 |
| Výrobní kapacita
  (v tis. ks) | 52 050 | 52 226 | 52 744 | 52 289 |
| Index | 100 | 100 | 101 | 100 |
| Využití kapacity | 69,9 % | 67,5 % | 69,9 % | 66,9 % |
| Index | 100 | 97 | 100 | 96 |
| Zdroj: EUWA, výrobci zařazení do vzorku |

(210)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2015

2016

2017

OŠ

Objem výroby

(v tis. ks)

36 399

35 252

36 860

34 999

Index

Index

100

100

97

97

101

101

96

96

Výrobní kapacita

(v tis. ks)

52 050

52 226

52 744

52 289

Index

Index

100

100

100

100

101

101

100

100

Využití kapacity

69,9 %

67,5 %

69,9 %

66,9 %

Index

Index

100

100

97

97

100

100

96

96

Zdroj: EUWA, výrobci zařazení do vzorku

| (211) | Celková výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období kolísala, ale nakonec klesla o 4 %. Vzhledem k tomu, že výrobní kapacita byla během posuzovaného období udržována téměř na stejné úrovni, využití kapacity kleslo z 69,9 % na 66,9 %. |
| --- | --- |

(211)

Celková výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období kolísala, ale nakonec klesla o 4 %. Vzhledem k tomu, že výrobní kapacita byla během posuzovaného období udržována téměř na stejné úrovni, využití kapacity kleslo z 69,9 % na 66,9 %.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (212) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem prodeje na trhu Unie (v tis. ks) | 32 731 | 32 299 | 32 581 | 31 451 |
| Index | 100 | 99 | 100 | 96 |
| Podíl na trhu | 84,9 % | 83,8 % | 81,1 % | 79,8 % |
| Index | 100 | 99 | 96 | 94 |
| Zdroj: EUWA, výrobci zařazení do vzorku |

(212)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2015

2016

2017

OŠ

Celkový objem prodeje na trhu Unie (v tis. ks)

32 731

32 299

32 581

31 451

Index

Index

100

100

99

99

100

100

96

96

Podíl na trhu

84,9 %

83,8 %

81,1 %

79,8 %

Index

Index

100

100

99

99

96

96

94

94

Zdroj: EUWA, výrobci zařazení do vzorku

Zdroj:

| (213) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížil o 4 %, zatímco dovoz z Číny se zdvojnásobil. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu následkem toho klesl o 6 % (z 84,9 % na 79,8 %) během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(213)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížil o 4 %, zatímco dovoz z Číny se zdvojnásobil. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu následkem toho klesl o 6 % (z 84,9 % na 79,8 %) během posuzovaného období.

4.4.2.3.   Růst

Růst

| (214) | Výše uvedená čísla týkající se výroby, objemu prodeje a podílu na trhu ukazují, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo dosáhnout růstu, a to ani v absolutních hodnotách, ani ve vztahu ke spotřebě. |
| --- | --- |

(214)

Výše uvedená čísla týkající se výroby, objemu prodeje a podílu na trhu ukazují, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo dosáhnout růstu, a to ani v absolutních hodnotách, ani ve vztahu ke spotřebě.

4.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (215) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 2 970 | 2 949 | 2 947 | 2 985 |
| Index | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Produktivita (v tisících ks na zaměstnance) | 12,3 | 12,0 | 12,4 | 11,6 |
| Index | 100 | 98 | 102 | 95 |
| Zdroj: EUWA, výrobci zařazení do vzorku |

(215)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2015

2016

2017

OŠ

Počet zaměstnanců

2 970

2 949

2 947

2 985

Index

Index

100

100

99

99

99

99

100

100

Produktivita (v tisících ks na zaměstnance)

12,3

12,0

12,4

11,6

Index

Index

100

100

98

98

102

102

95

95

Zdroj: EUWA, výrobci zařazení do vzorku

Zdroj:

| (216) | Během posuzovaného období zůstala zaměstnanost v Unii stabilní. Jelikož se objem prodeje a výroby snížil, nebylo samozřejmě možné, aby byl růst spotřeby spojen s podobným růstem zaměstnanosti. Jelikož během posuzovaného období výroba klesla o 4 %, došlo ke snížení produktivity výrobního odvětví Unie o 5 %. |
| --- | --- |

(216)

Během posuzovaného období zůstala zaměstnanost v Unii stabilní. Jelikož se objem prodeje a výroby snížil, nebylo samozřejmě možné, aby byl růst spotřeby spojen s podobným růstem zaměstnanosti. Jelikož během posuzovaného období výroba klesla o 4 %, došlo ke snížení produktivity výrobního odvětví Unie o 5 %.

4.4.2.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (217) | Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní. |
| --- | --- |

(217)

Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.

| (218) | Jde o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(218)

Jde o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (219) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Průměrné prodejní ceny v Unii (EUR) | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení | 15,3 | 15,8 | 18,0 | 18,4 |
| Index | 100 | 104 | 118 | 121 |
| Jednotkové výrobní náklady | 14,4 | 14,3 | 17,1 | 18,5 |
| Index | 100 | 99 | 118 | 128 |
| Zdroj: výrobci zařazení do vzorku |

(219)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Průměrné prodejní ceny v Unii (EUR)

Průměrné prodejní ceny v Unii (EUR)

2015

2016

2017

OŠ

Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení

15,3

15,8

18,0

18,4

Index

Index

100

100

104

104

118

118

121

121

Jednotkové výrobní náklady

14,4

14,3

17,1

18,5

Index

Index

100

100

99

99

118

118

128

128

Zdroj: výrobci zařazení do vzorku

| (220) | Ačkoli výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 28 %, a to zejména v důsledku výrazného zvýšení ceny plochých za tepla válcovaných výrobků, což je klíčová surovina, průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie účtovaná odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vzrostla během období šetření pouze o 21 %. To dokazuje závažné stlačení cen způsobené silným nárůstem dovozu dotčeného výrobku. Jak je vysvětleno níže v oddíle 4.4.3.4, mělo to významný dopad na finanční situaci výrobního odvětví Unie, které se během období šetření stalo ztrátovým. |
| --- | --- |

(220)

Ačkoli výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 28 %, a to zejména v důsledku výrazného zvýšení ceny plochých za tepla válcovaných výrobků, což je klíčová surovina, průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie účtovaná odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vzrostla během období šetření pouze o 21 %. To dokazuje závažné stlačení cen způsobené silným nárůstem dovozu dotčeného výrobku. Jak je vysvětleno níže v oddíle 4.4.3.4, mělo to významný dopad na finanční situaci výrobního odvětví Unie, které se během období šetření stalo ztrátovým.

4.4.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (221) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR) | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance | 51 975 | 48 466 | 51 577 | 53 484 |
| Index | 100 | 93 | 99 | 103 |
| Zdroj: výrobci zařazení do vzorku |

(221)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)

2015

2016

2017

OŠ

Průměrné náklady práce na zaměstnance

51 975

48 466

51 577

53 484

Index

Index

100

100

93

93

99

99

103

103

Zdroj: výrobci zařazení do vzorku

| (222) | Mezi rokem 2015 a obdobím šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 3 %. Náklady práce se zvýšily zejména v roce 2017 z důvodu změn právních předpisů v členském státě jednoho z výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(222)

Mezi rokem 2015 a obdobím šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 3 %. Náklady práce se zvýšily zejména v roce 2017 z důvodu změn právních předpisů v členském státě jednoho z výrobců zařazených do vzorku.

4.4.3.3.   Stav zásob

Stav zásob

| (223) | Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 10


  Stav zásob | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tis. ks) | 2 327 | 1 845 | 2 155 | 1 631 |
| Index | 100 | 79 | 93 | 70 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 6,4 % | 5,2 % | 5,8 % | 4,7 % |
| Index | 100 | 82 | 91 | 73 |
| Zdroj: EUWA, výrobci zařazení do vzorku |

(223)

Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Stav zásob

Stav zásob

2015

2016

2017

OŠ

Konečný stav zásob (v tis. ks)

2 327

1 845

2 155

1 631

Index

Index

100

100

79

79

93

93

70

70

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

6,4 %

5,2 %

5,8 %

4,7 %

Index

Index

100

100

82

82

91

91

73

73

Zdroj: EUWA, výrobci zařazení do vzorku

| (224) | Stav zásob nelze považovat za relevantní ukazatel újmy, jelikož výroba ocelových kol probíhá ve velké míře na zakázku; zásoby v určitém okamžiku jsou většinou výsledkem prodaného zboží, jež nebylo dosud dodáno. Proto je vývoj zásob uváděn jen pro informaci. |
| --- | --- |

(224)

Stav zásob nelze považovat za relevantní ukazatel újmy, jelikož výroba ocelových kol probíhá ve velké míře na zakázku; zásoby v určitém okamžiku jsou většinou výsledkem prodaného zboží, jež nebylo dosud dodáno. Proto je vývoj zásob uváděn jen pro informaci.

| (225) | V posuzovaném období došlo ke snížení celkového konečného stavu zásob o 30 %. Konečný stav zásob jako procento výroby se mírně snížil z 6,4 % v roce 2015 na 4,7 % během období šetření, tj. o 27 %. |
| --- | --- |

(225)

V posuzovaném období došlo ke snížení celkového konečného stavu zásob o 30 %. Konečný stav zásob jako procento výroby se mírně snížil z 6,4 % v roce 2015 na 4,7 % během období šetření, tj. o 27 %.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (226) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje) | 2,3 % | 7,1 % | 3,5 % | –1,1 % |
| Index | 100 | 309 | 153 | –49 |
| Peněžní tok (EUR) | 7,9 % | 11,9 % | 4,3 % | 6,1 % |
| Index | 100 | 151 | 54 | 78 |
| Investice (v tis. EUR) | 7 326 | 6 830 | 9 990 | 13 713 |
| Index | 100 | 93 | 136 | 187 |
| Návratnost investic | 16,1 % | 48,6 % | 24,7 % | -5,5 % |
| Index | 100 | 301 | 153 | -34 |
| Zdroj: výrobci zařazení do vzorku |

(226)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2015

2016

2017

OŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)

2,3 %

7,1 %

3,5 %

–1,1 %

Index

Index

100

100

309

309

153

153

–49

–49

Peněžní tok (EUR)

7,9 %

11,9 %

4,3 %

6,1 %

Index

Index

100

100

151

151

54

54

78

78

Investice (v tis. EUR)

7 326

6 830

9 990

13 713

Index

Index

100

100

93

93

136

136

187

187

Návratnost investic

16,1 %

48,6 %

24,7 %

-5,5 %

Index

Index

100

100

301

301

153

153

-34

-34

Zdroj: výrobci zařazení do vzorku

| (227) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost v průběhu dotčeného období kolísala, avšak od roku 2016 se obecně snižovala a během období šetření se dostala do záporných hodnot. |
| --- | --- |

(227)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost v průběhu dotčeného období kolísala, avšak od roku 2016 se obecně snižovala a během období šetření se dostala do záporných hodnot.

| (228) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se v posuzovaném období vyvíjel negativně, i když zhoršení bylo zejména na konci období šetření méně výrazné než v případě vývoje ziskovosti. |
| --- | --- |

(228)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se v posuzovaném období vyvíjel negativně, i když zhoršení bylo zejména na konci období šetření méně výrazné než v případě vývoje ziskovosti.

| (229) | Investice se v posuzovaném období zvýšily o 87 %. Téměř polovina investic se týkala údržby výrobních linek. Uskutečnily se však rovněž významné investice do nových kapacit v souladu s předpokládaným nárůstem poptávky po kolech o větším průměru v nadcházejících letech, které si vyžádaly dodatečnou kapacitu v oblasti obrábění a lakování. |
| --- | --- |

(229)

Investice se v posuzovaném období zvýšily o 87 %. Téměř polovina investic se týkala údržby výrobních linek. Uskutečnily se však rovněž významné investice do nových kapacit v souladu s předpokládaným nárůstem poptávky po kolech o větším průměru v nadcházejících letech, které si vyžádaly dodatečnou kapacitu v oblasti obrábění a lakování.

| (230) | Návratnost investic je zisk vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty investic. Během posuzovaného období se návratnost investic vyvíjela negativně, a to i přes zvýšení celkových investic v roce 2016, což odráží výše popsané trendy v oblasti ziskovosti a peněžního toku. |
| --- | --- |

(230)

Návratnost investic je zisk vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty investic. Během posuzovaného období se návratnost investic vyvíjela negativně, a to i přes zvýšení celkových investic v roce 2016, což odráží výše popsané trendy v oblasti ziskovosti a peněžního toku.

4.4.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (231) | Během posuzovaného období se prodejní ceny zvýšily o 21 %, což nestačilo k pokrytí nárůstu výrobních nákladů (28 %) během období šetření. Zisk odvětví Unie ve výši 2,3 % v roce 2015 se během období šetření obrátil ve ztrátu (–1,1 %) v období šetření. Tento trend měl za následek podobné snížení peněžních toků (–22 %) a návratnosti investic (–134 %). |
| --- | --- |

(231)

Během posuzovaného období se prodejní ceny zvýšily o 21 %, což nestačilo k pokrytí nárůstu výrobních nákladů (28 %) během období šetření. Zisk odvětví Unie ve výši 2,3 % v roce 2015 se během období šetření obrátil ve ztrátu (–1,1 %) v období šetření. Tento trend měl za následek podobné snížení peněžních toků (–22 %) a návratnosti investic (–134 %).

| (232) | Během posuzovaného období klesla úroveň výroby výrobního odvětví Unie o 4 %, objem prodeje rovněž klesl o 4 % a podíl na trhu se snížil z 84,9 % na 79,8 %, zatímco spotřeba vzrostla o 2 %. Je třeba poznamenat, že v průběhu téhož období se Číně podařilo svůj podíl na trhu zdvojnásobit. V důsledku tohoto vývoje se výrobní odvětví Unie dostalo do zranitelné situace. |
| --- | --- |

(232)

Během posuzovaného období klesla úroveň výroby výrobního odvětví Unie o 4 %, objem prodeje rovněž klesl o 4 % a podíl na trhu se snížil z 84,9 % na 79,8 %, zatímco spotřeba vzrostla o 2 %. Je třeba poznamenat, že v průběhu téhož období se Číně podařilo svůj podíl na trhu zdvojnásobit. V důsledku tohoto vývoje se výrobní odvětví Unie dostalo do zranitelné situace.

| (233) | Velmi málo zkoumaných ukazatelů vykázalo během posuzovaného období pozitivní vývoj. Investice sice vzrostly o 87 %, týkaly se však zejména výměny a modernizace strojního zařízení. V průběhu posuzovaného období rovněž poklesl stav zásob, ale poněvadž většina výrobku je vyráběna podle poptávky, pokles stavu zásob nelze v tomto případě považovat za pozitivní vývoj. |
| --- | --- |

(233)

Velmi málo zkoumaných ukazatelů vykázalo během posuzovaného období pozitivní vývoj. Investice sice vzrostly o 87 %, týkaly se však zejména výměny a modernizace strojního zařízení. V průběhu posuzovaného období rovněž poklesl stav zásob, ale poněvadž většina výrobku je vyráběna podle poptávky, pokles stavu zásob nelze v tomto případě považovat za pozitivní vývoj.

| (234) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(234)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

| (235) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než dumpingový dovoz z ČLR, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito faktory jsou dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj nákladů na suroviny. |
| --- | --- |

(235)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než dumpingový dovoz z ČLR, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito faktory jsou dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj nákladů na suroviny.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (236) | Dovoz z ČLR během posuzovaného období vzrostl o 108 % a rovněž zdvojnásobil svůj podíl na trhu. Zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z ČLR bylo hlavní příčinou poklesu tržního podílu výrobního odvětví Unie. Ceny dovozu z ČLR navíc v období šetření klesly v průměru o 7 % a – na základě nejlepších dostupných informací – podbízely se během období šetření vůči cenám výrobního odvětví šetření Unie v průměru o 26,2 %. Nízké ceny dovozu z ČLR vedly také k výraznému stlačení cen během období šetření, což mělo za následek ztráty výrobního odvětví Unie, které nebylo schopno zvýšit svoje ceny nad výrobní náklady. |
| --- | --- |

(236)

Dovoz z ČLR během posuzovaného období vzrostl o 108 % a rovněž zdvojnásobil svůj podíl na trhu. Zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z ČLR bylo hlavní příčinou poklesu tržního podílu výrobního odvětví Unie. Ceny dovozu z ČLR navíc v období šetření klesly v průměru o 7 % a – na základě nejlepších dostupných informací – podbízely se během období šetření vůči cenám výrobního odvětví šetření Unie v průměru o 26,2 %. Nízké ceny dovozu z ČLR vedly také k výraznému stlačení cen během období šetření, což mělo za následek ztráty výrobního odvětví Unie, které nebylo schopno zvýšit svoje ceny nad výrobní náklady.

| (237) | Analýza ukazatelů újmy ve 186. až 211. bodě odůvodnění ukazuje, že hospodářská situace výrobního odvětví Unie se zhoršila, což se časově shoduje s nárůstem dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Levnější – a dumpingový – čínský dovoz ukrojil z tržního podílu výrobního odvětví Unie a někteří výrobci v Unii zařazení do vzorku rovněž potvrdili fakt, který byl zjištěn už při šetření hliníkových kol (85), totiž že výrobci automobilů stále používají jako referenční hodnotu čínskou nabídku, aby tlačili na pokles cen. To vyvolalo významný tlak na ceny Unie, které nebyly s to přenést zvýšení nákladů dále. A právě nárůst dovozu a zjištěné velmi nízké ceny jsou klíčové faktory, které je nutno v tomto případě vzít v úvahu. Cenový tlak vyvíjený dumpingovým dovozem z ČLR vedl ke stlačení cen výrobního odvětví Unie. Zejména v roce 2017 a během období šetření, kdy v důsledku vyšších cen oceli rostly jednotkové výrobní náklady, nemohlo výrobní odvětví Unie tento růst nákladů plně přenést na své prodejní ceny. To vedlo ke zhoršení ukazatelů výkonnosti výrobního odvětví Unie, což mělo za následek ztráty v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(237)

Analýza ukazatelů újmy ve 186. až 211. bodě odůvodnění ukazuje, že hospodářská situace výrobního odvětví Unie se zhoršila, což se časově shoduje s nárůstem dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Levnější – a dumpingový – čínský dovoz ukrojil z tržního podílu výrobního odvětví Unie a někteří výrobci v Unii zařazení do vzorku rovněž potvrdili fakt, který byl zjištěn už při šetření hliníkových kol (85), totiž že výrobci automobilů stále používají jako referenční hodnotu čínskou nabídku, aby tlačili na pokles cen. To vyvolalo významný tlak na ceny Unie, které nebyly s to přenést zvýšení nákladů dále. A právě nárůst dovozu a zjištěné velmi nízké ceny jsou klíčové faktory, které je nutno v tomto případě vzít v úvahu. Cenový tlak vyvíjený dumpingovým dovozem z ČLR vedl ke stlačení cen výrobního odvětví Unie. Zejména v roce 2017 a během období šetření, kdy v důsledku vyšších cen oceli rostly jednotkové výrobní náklady, nemohlo výrobní odvětví Unie tento růst nákladů plně přenést na své prodejní ceny. To vedlo ke zhoršení ukazatelů výkonnosti výrobního odvětví Unie, což mělo za následek ztráty v průběhu období šetření.

85

| (238) | Na tomto základě byl učiněn závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(238)

Na tomto základě byl učiněn závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.

5.2.   Účinky ostatních faktorů

Účinky ostatních faktorů

5.2.1.   Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (239) | Objem dovozu z ostatních třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 12


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | Objem (v tis. ks) | 3 433 | 3 450 | 3 557 | 3 793 |
| Index | 100 | 100 | 104 | 110 |
| Podíl na trhu | 8,9 % | 9,0 % | 8,9 % | 9,6 % |
| Index | 100 | 101 | 100 | 108 |
| Průměrná cena (za kg) | 2,11 | 1,98 | 2,00 | 1,96 |
| Index | 100 | 94 | 95 | 93 |
| Ostatní země | Objem (v tis. ks) | 1 383 | 1 517 | 2 050 | 2 050 |
| Index | 100 | 110 | 148 | 148 |
| Podíl na trhu | 3,6 % | 3,9 % | 5,1 % | 5,2 % |
| Index | 100 | 110 | 142 | 145 |
| Průměrná cena (za kg) | 2,85 | 2,69 | 2,77 | 2,85 |
| Index | 100 | 94 | 97 | 100 |
| Zdroj: EUWA v případě objemu, Eurostat v případě vývoje cen |

(239)

Objem dovozu z ostatních třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2015

2016

2017

OŠ

Turecko

Objem (v tis. ks)

3 433

3 450

3 557

3 793

Index

Index

100

100

100

100

104

104

110

110

Podíl na trhu

8,9 %

9,0 %

8,9 %

9,6 %

Index

Index

100

100

101

101

100

100

108

108

Průměrná cena (za kg)

2,11

1,98

2,00

1,96

Index

Index

100

100

94

94

95

95

93

93

Ostatní země

Objem (v tis. ks)

1 383

1 517

2 050

2 050

Index

Index

100

100

110

110

148

148

148

148

Podíl na trhu

3,6 %

3,9 %

5,1 %

5,2 %

Index

Index

100

100

110

110

142

142

145

145

Průměrná cena (za kg)

2,85

2,69

2,77

2,85

Index

Index

100

100

94

94

97

97

100

100

Zdroj: EUWA v případě objemu, Eurostat v případě vývoje cen

| (240) | Přestože se dovoz z Turecka během období šetření zvýšil, jeho vývoj byl mnohem méně výrazný než u dovozu z Číny. |
| --- | --- |

(240)

Přestože se dovoz z Turecka během období šetření zvýšil, jeho vývoj byl mnohem méně výrazný než u dovozu z Číny.

| (241) | Pokud jde o objem, stoupl turecký dovoz během období šetření o 360 tisíc jednotek, zatímco Čína dovoz do Unie zdvojnásobila, když jej během stejného období navýšila o jeden milion jednotek. V důsledku toho se podíl čínského dovozu na trhu zvýšil o 2,7 procentního bodu (z 2,6 % na 5,3 %), zatímco turecký dovoz se zvýšil jen nepatrně (+0,7 procentního bodu). Pokud jde o ceny, jak je uvedeno výše, údaje Eurostatu neposkytují přesný základ pro srovnání cen. Sdružení EUWA ve svém podání nicméně poskytlo údaje, které na základě šesti reprezentativních typů kol ukazují, že turecké ceny byly podstatně vyšší než ceny čínské, tj. v průměru o 25 % vyšší, což je srovnatelné s rozpětím cenového podbízení zjištěným ve 205. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu a na základě dostupných důkazů nelze tvrdit, že turecký dovoz probíhal za ceny způsobující újmu. |
| --- | --- |

(241)

Pokud jde o objem, stoupl turecký dovoz během období šetření o 360 tisíc jednotek, zatímco Čína dovoz do Unie zdvojnásobila, když jej během stejného období navýšila o jeden milion jednotek. V důsledku toho se podíl čínského dovozu na trhu zvýšil o 2,7 procentního bodu (z 2,6 % na 5,3 %), zatímco turecký dovoz se zvýšil jen nepatrně (+0,7 procentního bodu). Pokud jde o ceny, jak je uvedeno výše, údaje Eurostatu neposkytují přesný základ pro srovnání cen. Sdružení EUWA ve svém podání nicméně poskytlo údaje, které na základě šesti reprezentativních typů kol ukazují, že turecké ceny byly podstatně vyšší než ceny čínské, tj. v průměru o 25 % vyšší, což je srovnatelné s rozpětím cenového podbízení zjištěným ve 205. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu a na základě dostupných důkazů nelze tvrdit, že turecký dovoz probíhal za ceny způsobující újmu.

| (242) | Dovoz z ostatních zemí během dotčeného období dohromady vzrostl o 48 % a jeho podíl na trhu se zvýšil z 3,6 % na 5,2 %. Navzdory tomu a na základě jediných dostupných informací byly ceny z jiných třetích zemí přibližně o 50 % vyšší než čínské dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(242)

Dovoz z ostatních zemí během dotčeného období dohromady vzrostl o 48 % a jeho podíl na trhu se zvýšil z 3,6 % na 5,2 %. Navzdory tomu a na základě jediných dostupných informací byly ceny z jiných třetích zemí přibližně o 50 % vyšší než čínské dumpingové ceny.

| (243) | Proto byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí jiných než ČLR neoslabuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(243)

Proto byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí jiných než ČLR neoslabuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

5.2.2.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (244) | Objem vývozu výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

  Tabulka 13


  Vývozní výkonnost výrobců v Unii | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tis. ks) | 1 003 | 1 156 | 1 401 | 1 371 |
| Index | 100 | 115 | 140 | 137 |
| Průměrná cena (EUR/ks) | 16,2 | 16,0 | 19,3 | 17,4 |
| Index | 100 | 99 | 119 | 108 |
| Podíl vývozu na trhu | 3,0 % | 3,5 % | 4,1 % | 4,2 % |
| Index | 100 | 116 | 139 | 140 |
| Zdroj: EUWA (objem), výrobci zařazení do vzorku (ceny) |

(244)

Objem vývozu výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Vývozní výkonnost výrobců v Unii

Vývozní výkonnost výrobců v Unii

2015

2016

2017

OŠ

Objem vývozu (v tis. ks)

1 003

1 156

1 401

1 371

Index

Index

100

100

115

115

140

140

137

137

Průměrná cena (EUR/ks)

16,2

16,0

19,3

17,4

Index

Index

100

100

99

99

119

119

108

108

Podíl vývozu na trhu

3,0 %

3,5 %

4,1 %

4,2 %

Index

Index

100

100

116

116

139

139

140

140

Zdroj: EUWA (objem), výrobci zařazení do vzorku (ceny)

| (245) | Během posuzovaného období představoval podíl vývozu výrobního odvětví Unie méně než 3 % jeho celkové výroby. Ačkoli tedy vývoz vzrostl o 40 %, tj. přibližně o 300 tisíc jednotek, jde ve srovnání s poklesem výroby o nízkou hodnotu. Hlavním trhem výrobního odvětví Unie, představujícím 95,8 % jeho prodeje v období šetření, byla i nadále Unie, přičemž tento prodej v průběhu posuzovaného období klesl z hlediska jak absolutních hodnot, tak podílu na trhu. |
| --- | --- |

(245)

Během posuzovaného období představoval podíl vývozu výrobního odvětví Unie méně než 3 % jeho celkové výroby. Ačkoli tedy vývoz vzrostl o 40 %, tj. přibližně o 300 tisíc jednotek, jde ve srovnání s poklesem výroby o nízkou hodnotu. Hlavním trhem výrobního odvětví Unie, představujícím 95,8 % jeho prodeje v období šetření, byla i nadále Unie, přičemž tento prodej v průběhu posuzovaného období klesl z hlediska jak absolutních hodnot, tak podílu na trhu.

| (246) | Proto byl učiněn závěr, že tento prodej na vývoz – pokud se vůbec nějak projevil – nepatrně zmírnil újmu způsobenou dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(246)

Proto byl učiněn závěr, že tento prodej na vývoz – pokud se vůbec nějak projevil – nepatrně zmírnil újmu způsobenou dumpingovým dovozem.

| (247) | Byl tedy vyvozen prozatímní závěr, že vývoz výrobního odvětví Unie nepřispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. |
| --- | --- |

(247)

Byl tedy vyvozen prozatímní závěr, že vývoz výrobního odvětví Unie nepřispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.

5.2.3.   Cena oceli

Cena oceli

| (248) | V podnětu bylo uvedeno, že během posuzovaného období cena oceli v Unii výrazně vzrostla, což bylo potvrzeno během kontrol na místě u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Průměrná cena za tepla válcovaných svitků uvedená výrobci zařazenými do vzorku se vyvíjela takto:

  Tabulka 14


  Průměrné ceny za tepla válcovaných svitků potřebných pro výrobu jednoho kola | 2015 | 2016 | 2017 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 98 | 122 | 133 |
| Zdroj: výrobci zařazení do vzorku |

(248)

V podnětu bylo uvedeno, že během posuzovaného období cena oceli v Unii výrazně vzrostla, což bylo potvrzeno během kontrol na místě u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Průměrná cena za tepla válcovaných svitků uvedená výrobci zařazenými do vzorku se vyvíjela takto:

Tabulka 14

Tabulka 14

Průměrné ceny za tepla válcovaných svitků potřebných pro výrobu jednoho kola

Průměrné ceny za tepla válcovaných svitků potřebných pro výrobu jednoho kola

2015

2016

2017

OŠ

Index

Index

100

100

98

98

122

122

133

133

Zdroj: výrobci zařazení do vzorku

| (249) | Průměrné ceny za tepla válcovaných svitků potřebných pro výrobu jednoho kola vzrostly během posuzovaného období o 33 %. Za tepla válcované svitky představují zhruba 50 % výrobních nákladů. Za běžných okolností by výrobní odvětví přeneslo toto zvýšení nákladů na odběratele, zejména pokud by jeho ziskovost byla nízká. Za současných okolností, kdy je objem čínského dovozu vyznačující se mimořádně nízkými cenami vysoký a vykazuje nárůst, nedokázalo výrobní odvětví Unie odpovídajícím způsobem upravit své prodejní ceny. |
| --- | --- |

(249)

Průměrné ceny za tepla válcovaných svitků potřebných pro výrobu jednoho kola vzrostly během posuzovaného období o 33 %. Za tepla válcované svitky představují zhruba 50 % výrobních nákladů. Za běžných okolností by výrobní odvětví přeneslo toto zvýšení nákladů na odběratele, zejména pokud by jeho ziskovost byla nízká. Za současných okolností, kdy je objem čínského dovozu vyznačující se mimořádně nízkými cenami vysoký a vykazuje nárůst, nedokázalo výrobní odvětví Unie odpovídajícím způsobem upravit své prodejní ceny.

| (250) | Byl proto vyvozen předběžný závěr, že újma nebyla způsobena zvýšením cen suroviny, ale spíše tím, že – jak je stanoveno výše (viz 249. bod odůvodnění) – výrobní odvětví Unie nemohlo kvůli čínskému dumpingovému dovozu toto zvýšení promítnout do svých cen, což vedlo k poklesu ziskovosti. |
| --- | --- |

(250)

Byl proto vyvozen předběžný závěr, že újma nebyla způsobena zvýšením cen suroviny, ale spíše tím, že – jak je stanoveno výše (viz 249. bod odůvodnění) – výrobní odvětví Unie nemohlo kvůli čínskému dumpingovému dovozu toto zvýšení promítnout do svých cen, což vedlo k poklesu ziskovosti.

5.3.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (251) | Během posuzovaného období se objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu významně zvýšil, přičemž ceny dovozu z ČLR klesly v průměru o 9 %. Ještě důležitější je, že dumpingový dovoz z ČLR se významně podbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie za tento výrobek citlivý na cenu. Cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR navíc oslaboval objem prodeje a narušoval prodejní ceny výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období, ale obzvláště škodlivý byl v roce 2017 a v období šetření, kdy vzrostly náklady. Tento tlak způsobil v období šetření závažný pokles výroby, prodeje a ziskovosti. |
| --- | --- |

(251)

Během posuzovaného období se objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu významně zvýšil, přičemž ceny dovozu z ČLR klesly v průměru o 9 %. Ještě důležitější je, že dumpingový dovoz z ČLR se významně podbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie za tento výrobek citlivý na cenu. Cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR navíc oslaboval objem prodeje a narušoval prodejní ceny výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období, ale obzvláště škodlivý byl v roce 2017 a v období šetření, kdy vzrostly náklady. Tento tlak způsobil v období šetření závažný pokles výroby, prodeje a ziskovosti.

| (252) | Na základě analýzy uvedené ve 236. až 250. bodě odůvodnění dospěla Komise v této fázi k závěru, že žádný z ostatních faktorů, zohledněných jednotlivě nebo společně, neoslabuje příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou vzniklou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. |
| --- | --- |

(252)

Na základě analýzy uvedené ve 236. až 250. bodě odůvodnění dospěla Komise v této fázi k závěru, že žádný z ostatních faktorů, zohledněných jednotlivě nebo společně, neoslabuje příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou vzniklou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (253) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření navzdory zjištění dumpingu působícího újmu. Při zjišťování zájmu Unie vycházela Komise z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, uživatelů a dalších relevantních hospodářských subjektů. |
| --- | --- |

(253)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření navzdory zjištění dumpingu působícího újmu. Při zjišťování zájmu Unie vycházela Komise z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, uživatelů a dalších relevantních hospodářských subjektů.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (254) | Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie vzniká podstatná újma vlivem účinků dumpingového dovozu, který se podbízel vůči jeho cenám, stlačoval ceny a způsobil významnou ztrátu podílu na trhu a zapříčinil ztráty v období šetření, jak je uvedeno v oddílech 4 a 5 výše. |
| --- | --- |

(254)

Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie vzniká podstatná újma vlivem účinků dumpingového dovozu, který se podbízel vůči jeho cenám, stlačoval ceny a způsobil významnou ztrátu podílu na trhu a zapříčinil ztráty v období šetření, jak je uvedeno v oddílech 4 a 5 výše.

| (255) | Očekává se, že výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z opatření, která by nejspíše zabránila dalšímu nárůstu dovozu z Číny za velmi nízké ceny. Pokud by opatření uložena nebyla, lze předpokládat, že tento dovoz bude pokračovat a dokonce se zvýší, což by výrobnímu odvětví EU způsobilo další újmu. |
| --- | --- |

(255)

Očekává se, že výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z opatření, která by nejspíše zabránila dalšímu nárůstu dovozu z Číny za velmi nízké ceny. Pokud by opatření uložena nebyla, lze předpokládat, že tento dovoz bude pokračovat a dokonce se zvýší, což by výrobnímu odvětví EU způsobilo další újmu.

6.2.   Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

| (256) | Po zahájení řízení bylo kontaktováno 72 dovozců, uživatelů a jejich sdružení. |
| --- | --- |

(256)

Po zahájení řízení bylo kontaktováno 72 dovozců, uživatelů a jejich sdružení.

| (257) | Odpověděli však pouze dva dovozci. Oba ale nakonec odmítli dále spolupracovat při šetření, a Komise tedy postrádala spolupráci ze strany dovozců. |
| --- | --- |

(257)

Odpověděli však pouze dva dovozci. Oba ale nakonec odmítli dále spolupracovat při šetření, a Komise tedy postrádala spolupráci ze strany dovozců.

| (258) | Komise zaslala dotazníky dvěma skupinám výrobců automobilů, které se přihlásily po zahájení šetření, ale ani jeden z nich nepředložil podání ani nezaslal odpověď na dotazník. |
| --- | --- |

(258)

Komise zaslala dotazníky dvěma skupinám výrobců automobilů, které se přihlásily po zahájení šetření, ale ani jeden z nich nepředložil podání ani nezaslal odpověď na dotazník.

| (259) | Šetřením bylo zjištěno, že opatření týkající se ocelových kol mají na výrobce automobilů omezený dopad. Tento závěr vyplývá z odhadu provedeného jedním výrobcem v Unii zařazeným do vzorku, podle něhož kompletní sada ocelových kol představuje přibližně 0,6 % nákladů na výrobu malého osobního automobilu nebo 0,7 % nákladů na výrobu nákladního vozidla (86). Ve spisu nejsou žádné další informace, ze kterých by vyplývalo, že by opatření mohla mít značný negativní dopad na uživatele, jenž by převážil nad pozitivním dopadem opatření na výrobní odvětví Unie. Stejného závěru bylo dosaženo při posledním šetření týkajícím se obdobného výrobku (87). |
| --- | --- |

(259)

Šetřením bylo zjištěno, že opatření týkající se ocelových kol mají na výrobce automobilů omezený dopad. Tento závěr vyplývá z odhadu provedeného jedním výrobcem v Unii zařazeným do vzorku, podle něhož kompletní sada ocelových kol představuje přibližně 0,6 % nákladů na výrobu malého osobního automobilu nebo 0,7 % nákladů na výrobu nákladního vozidla (86). Ve spisu nejsou žádné další informace, ze kterých by vyplývalo, že by opatření mohla mít značný negativní dopad na uživatele, jenž by převážil nad pozitivním dopadem opatření na výrobní odvětví Unie. Stejného závěru bylo dosaženo při posledním šetření týkajícím se obdobného výrobku (87).

86

87

6.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (260) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody domnívat se, že uložení opatření na dovoz ocelových kol pocházejících z Čínské lidové republiky v této fázi šetření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(260)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody domnívat se, že uložení opatření na dovoz ocelových kol pocházejících z Čínské lidové republiky v této fázi šetření není v zájmu Unie.

7.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (261) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(261)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

7.1.   Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)

Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)

| (262) | Za účelem zjištění úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(262)

Za účelem zjištění úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

| (263) | V tomto případě by újma byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady, včetně nákladů vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí, jichž je Unie smluvní stranou, a jejich protokolů a úmluv MOP uvedených v příloze Ia základního nařízení, a dosáhnout přiměřeného zisku („cílový zisk“). |
| --- | --- |

(263)

V tomto případě by újma byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady, včetně nákladů vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí, jichž je Unie smluvní stranou, a jejich protokolů a úmluv MOP uvedených v příloze Ia základního nařízení, a dosáhnout přiměřeného zisku („cílový zisk“).

| (264) | V čl. 7 odst. 2c základního nařízení se stanoví minimální cílový zisk ve výši 6 %. V souladu s uvedeným článkem Komise zohlednila při stanovování cílového zisku tyto faktory: míru ziskovosti před zvýšením dovozu z ČLR, míru ziskovosti potřebnou na pokrytí celkových nákladů a investic, nákladů na výzkum a vývoj a inovace, jakož i míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(264)

V čl. 7 odst. 2c základního nařízení se stanoví minimální cílový zisk ve výši 6 %. V souladu s uvedeným článkem Komise zohlednila při stanovování cílového zisku tyto faktory: míru ziskovosti před zvýšením dovozu z ČLR, míru ziskovosti potřebnou na pokrytí celkových nákladů a investic, nákladů na výzkum a vývoj a inovace, jakož i míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže.

| (265) | Jak je uvedeno v tabulce 3, dovoz z ČLR se během posuzovaného období soustavně zvyšoval. Žádný z uvedených roků proto nelze považovat za období, kdy by bylo dosaženo cílového zisku v souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení. Žádný z výrobců zařazených do vzorku nepředložil odůvodněnou žádost o minulé investiční náklady nebo náklady na výzkum a vývoj a inovace. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise uchýlila k použití minimálního cílového zisku ve výši 6 %, který byl za účelem stanovení ceny nepůsobící újmu přičten ke skutečným výrobním nákladům výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(265)

Jak je uvedeno v tabulce 3, dovoz z ČLR se během posuzovaného období soustavně zvyšoval. Žádný z uvedených roků proto nelze považovat za období, kdy by bylo dosaženo cílového zisku v souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení. Žádný z výrobců zařazených do vzorku nepředložil odůvodněnou žádost o minulé investiční náklady nebo náklady na výzkum a vývoj a inovace. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise uchýlila k použití minimálního cílového zisku ve výši 6 %, který byl za účelem stanovení ceny nepůsobící újmu přičten ke skutečným výrobním nákladům výrobního odvětví Unie.

| (266) | Vzhledem k tomu, že nebyly podány žádné žádosti podle čl. 7 odst. 2d ohledně současných nebo budoucích nákladů, které vyplývají z mnohostranných dohod o životním prostředí a jejich protokolů, ani z uvedených úmluv MOP, nebyly k této stanovené ceně nepůsobící újmu připočteny žádné další náklady. |
| --- | --- |

(266)

Vzhledem k tomu, že nebyly podány žádné žádosti podle čl. 7 odst. 2d ohledně současných nebo budoucích nákladů, které vyplývají z mnohostranných dohod o životním prostředí a jejich protokolů, ani z uvedených úmluv MOP, nebyly k této stanovené ceně nepůsobící újmu připočteny žádné další náklady.

| (267) | Komise poté určila úroveň pro odstranění újmy na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejícího výrobce z ČLR zařazeného do vzorku s újmu nepůsobící váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Výsledné rozpětí prodeje pod cenou činilo 50,3 %. |
| --- | --- |

(267)

Komise poté určila úroveň pro odstranění újmy na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejícího výrobce z ČLR zařazeného do vzorku s újmu nepůsobící váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Výsledné rozpětí prodeje pod cenou činilo 50,3 %.

| (268) | Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ uvedené v příloze 1 byla průměrem vzorku, tj. 50,3 %. |
| --- | --- |

(268)

Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ uvedené v příloze 1 byla průměrem vzorku, tj. 50,3 %.

| (269) | Úroveň pro odstranění újmy pro „všechny ostatní společnosti“ je definována v souladu s metodikou použitou ke stanovení zbytkového dumpingového rozpětí, jak je vysvětleno ve 186. bodě odůvodnění, a to výpočtem váženého průměrného rozpětí prodeje pod cenou zjištěného ve společnosti zařazené do vzorku v případě osmi typů výrobku s nejvyšším rozpětím prodeje pod cenou. Tyto typy výrobku představovaly 15 % dovozu spolupracujícího čínského vývozce. Výsledné rozpětí zbytkového cenového podbízení činilo 66,4 %. |
| --- | --- |

(269)

Úroveň pro odstranění újmy pro „všechny ostatní společnosti“ je definována v souladu s metodikou použitou ke stanovení zbytkového dumpingového rozpětí, jak je vysvětleno ve 186. bodě odůvodnění, a to výpočtem váženého průměrného rozpětí prodeje pod cenou zjištěného ve společnosti zařazené do vzorku v případě osmi typů výrobku s nejvyšším rozpětím prodeje pod cenou. Tyto typy výrobku představovaly 15 % dovozu spolupracujícího čínského vývozce. Výsledné rozpětí zbytkového cenového podbízení činilo 66,4 %.

7.2.   Prozatímní opatření

Prozatímní opatření

| (270) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(270)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

| (271) | Na dovoz ocelových kol pocházejících z ČLR by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a dumpingové rozpětí, a rovněž při tom zohlednila okolnosti popsané v 18. a 184. bodě odůvodnění. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(271)

Na dovoz ocelových kol pocházejících z ČLR by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a dumpingové rozpětí, a rovněž při tom zohlednila okolnosti popsané v 18. a 184. bodě odůvodnění. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.

| (272) | Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:








  Společnost | Dumpingové rozpětí (v %) | Rozpětí újmy (v %) | Prozatímní antidumpingové clo (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Ostatní spolupracující společnosti | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Všechny ostatní společnosti | 80,1 | 66,4 | 66,4 |

(272)

Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:

Společnost

Dumpingové rozpětí (v %)

Rozpětí újmy (v %)

Prozatímní antidumpingové clo (v %)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

50,3

50,3

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

50,3

50,3

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

50,3

50,3

Ostatní spolupracující společnosti

69,4

50,3

50,3

Všechny ostatní společnosti

80,1

66,4

66,4

| (273) | Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly pro dotčené společnosti stanoveny na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření. Odrážely tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření týkajícího se těchto společností. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(273)

Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly pro dotčené společnosti stanoveny na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření. Odrážely tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření týkajícího se těchto společností. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (274) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi (88). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(274)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi (88). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

88

Úředním věstníku Evropské unie

| (275) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(275)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (276) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(276)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (277) | Statistické údaje týkající se ocelových kol jsou často vyjádřeny v počtu kusů. V kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (89) není však pro ocelová kola žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nutné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se musí u dovozu dotčeného výrobku kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět i počet kusů. Počet kusů by měl být uváděn u kódů TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 a 8716909097. |
| --- | --- |

(277)

Statistické údaje týkající se ocelových kol jsou často vyjádřeny v počtu kusů. V kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (89) není však pro ocelová kola žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nutné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se musí u dovozu dotčeného výrobku kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět i počet kusů. Počet kusů by měl být uváděn u kódů TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 a 8716909097.

89

8.   INFORMOVÁNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI ŠETŘENÍ

INFORMOVÁNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI ŠETŘENÍ

| (278) | V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tyto informace byly zpřístupněny také široké veřejnosti na internetových stránkách GŘ pro obchod. Zúčastněné strany dostaly tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny. |
| --- | --- |

(278)

V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tyto informace byly zpřístupněny také široké veřejnosti na internetových stránkách GŘ pro obchod. Zúčastněné strany dostaly tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny.

| (279) | K přesnosti výpočtů nepřišly žádné připomínky. |
| --- | --- |

(279)

K přesnosti výpočtů nepřišly žádné připomínky.

9.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (280) | V zájmu řádné správy vyzve Komise zúčastněné strany k tomu, aby ve lhůtě 15 dnů předložily písemné připomínky a/nebo aby ve lhůtě 5 dnů požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(280)

V zájmu řádné správy vyzve Komise zúčastněné strany k tomu, aby ve lhůtě 15 dnů předložily písemné připomínky a/nebo aby ve lhůtě 5 dnů požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (281) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(281)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz ocelových kol, s příslušenstvím i bez něj a vybavených i nevybavených pneumatikami, určených pro:

| 1) | silniční tahače, |
| --- | --- |

1)

silniční tahače,

| 2) | motorová vozidla pro přepravu osob a/nebo zboží, |
| --- | --- |

2)

motorová vozidla pro přepravu osob a/nebo zboží,

| 3) | motorová vozidla zvláštního určení (např. požární automobily, kropicí automobily), |
| --- | --- |

3)

motorová vozidla zvláštního určení (např. požární automobily, kropicí automobily),

| 4) | přívěsy nebo návěsy bez mechanického pohonu určené pro silniční tahače |
| --- | --- |

4)

přívěsy nebo návěsy bez mechanického pohonu určené pro silniční tahače

pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 a ex 8716 90 90 (kódy TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 a 8716909097) (dále jen „dotčený výrobek“).

Vyloučeny jsou tyto výrobky:

| 1) | ocelová kola pro průmyslovou montáž jednonápravových malotraktorů v současnosti položky 8701 10, |
| --- | --- |

1)

ocelová kola pro průmyslovou montáž jednonápravových malotraktorů v současnosti položky 8701 10,

| 2) | kola pro silniční čtyřkolky, |
| --- | --- |

2)

kola pro silniční čtyřkolky,

| 3) | hvězdicové středy kol odlévané v jediném kuse, z oceli, |
| --- | --- |

3)

hvězdicové středy kol odlévané v jediném kuse, z oceli,

| 4) | kola pro motorová vozidla určená specificky k použití mimo veřejné komunikace (např. kola pro zemědělské traktory, lesnické traktory, vysokozdvižné vozíky, pushback traktory, terénní vyklápěcí vozy (dampry)), |
| --- | --- |

4)

kola pro motorová vozidla určená specificky k použití mimo veřejné komunikace (např. kola pro zemědělské traktory, lesnické traktory, vysokozdvižné vozíky, pushback traktory, terénní vyklápěcí vozy (dampry)),

| 5) | kola pro přívěsy a karavany tažené osobním automobilem, zemědělská přípojná vozidla a jiná tažená zemědělská zařízení, jež se používají na polích a mají průměr ráfku maximálně 16 palců. |
| --- | --- |

5)

kola pro přívěsy a karavany tažené osobním automobilem, zemědělská přípojná vozidla a jiná tažená zemědělská zařízení, jež se používají na polích a mají průměr ráfku maximálně 16 palců.

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Společnost | Prozatímní antidumpingové clo (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 50,3 | C508 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. | 50,3 | C509 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. | 50,3 | C510 |
| Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I | 50,3 | Viz příloha I |
| Všechny ostatní společnosti | 66,4 | C999 |

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo (v %)

Doplňkový kód TARIC

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

50,3

C508

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

50,3

C509

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

50,3

C510

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I

50,3

Viz příloha I

Všechny ostatní společnosti

66,4

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění:
  „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodaný na vývoz do Evropské unie, pro který byla vystavena tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v [ČLR]. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“
  Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Je-li předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu v souvislosti s výrobkem uvedeným v odstavci 1, zapíše se do příslušného pole tohoto prohlášení počet kusů dovezených výrobků.

6.   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.

Článek 2

1.   Zúčastněné strany předloží Komisi své písemné připomínky k tomuto nařízení do 15 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u Komise, tak učiní do 5 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

3.   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních, tak učiní do 5 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Úředník pro slyšení přezkoumá žádosti podané mimo tuto lhůtu a může případně rozhodnout o jejich přijetí.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. října 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu ocelových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 60, 15.2.2019, s. 19).

2

(3)  Oznámení, kterým se mění oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu ocelových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 111, 25.3.2019, s. 52).

3

(4)  Viz oddíl 3.1 tohoto nařízení.

4

(5)  Dostupné na adrese http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2383 (naposledy zobrazeno dne 15. července 2019).

5

(6)  Č. t19.001009.

6

(7)  Č. t19.001778.

7

(8)  Pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v ekonomice Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu, 20. prosince 2017 (SWD(2017) 483 final/2) (dále jen „zpráva“).

8

(9)  Viz s. 15 a příloha 14 podnětu.

9

(10)  Nadměrná kapacita v Číně – překážka reformního programu strany, Obchodní komora Evropské unie v Číně, s. 19 (příloha 14 podnětu).

10

(11)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s 17), prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/687 ze dne 2. května 2019, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 116. 3.5.2019, s. 5) a prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/688 ze dne 2. května 2019, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037(Úř. věst. L 116, 3.5.2019, s. 39).

11

(12)  Zpráva – kapitola 2, s. 6-7.

12

(13)  Zpráva – kapitola 2, s. 10.

13

(14)  Dostupné na adrese http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (naposledy zobrazeno 15. července 2019).

14

(15)  Zpráva – kapitola 2, s. 20-21.

15

(16)  Zpráva – kapitola 3, s. 41, 73–74.

16

(17)  Zpráva – kapitola 6, s. 120–121.

17

(18)  Zpráva – kapitola 6, s. 122-135.

18

(19)  Zpráva – kapitola 7, s. 167-168.

19

(20)  Zpráva – kapitola 8, s. 169–170, 200–201.

20

(21)  Zpráva – kapitola 2, s. 15–16, kapitola 4, s. 50, 84, kapitola 5, s. 108–109.

21

(22)  Zpráva – kapitola 3, s. 22–24 a kapitola 5, s. 97–108.

22

(23)  Zpráva – kapitola 5, s. 104-9.

23

(24)  Zpráva – kapitola 14, s. 358. Na výrobě se soukromé společností podílejí 51 % a státní 49 % a na kapacitě se státní podniky podílejí 44 % a soukromé 56 %.

24

(25)  Dostupné na adrese www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (naposledy zobrazeno 12. září 2019), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e

25

(naposledy zobrazeno 15. července 2019) a www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (naposledy zobrazeno 11. září 2019).

(26)  Dostupné na adrese http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (naposledy zobrazeno 12. září 2019) a http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (naposledy zobrazeno 12. září 2019).

26

(27)  Jako tomu bylo v případě fúze mezi soukromou společností Rizhao a státem vlastněným podnikem Shandong Iron and Steel v roce 2009 (viz Beijing Steel Report, s. 58) a akvizice majoritního podílu ve skupině China Baowu Steel Group v červnu 2019 (viz https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2, naposledy zobrazeno 11. září 2019).

27

(28)  
  Úř. věst. L 116, 3.5.2019, s. 39.

28

(29)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

29

(30)  PwC Automotive Industry Bluebook (2017 Edition) China Automotive Market: Witnessing the Transformation, s. 36, dostupné na adrese https://www.pwccn.com/en/automotive/pwc-auto-industry-blue-book.pdf (naposledy zobrazeno 21. srpna 2019); J.D. Power China Market Insight – China’s Five Year Plan, dostupné na adrese https://www.jdpower.com/sites/default/files/china_five_year_plan.pdf (naposledy zobrazeno 21. srpna 2019).

30

(31)  Zpráva – kapitola 5, s. 100-1.

31

(32)  Zpráva – kapitola 2, s. 26.

32

(33)  Zpráva – kapitola 2, s. 31-2.

33

(34)  Dostupné na adrese https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (naposledy zobrazeno 15. července 2019).

34

(35)  Úplné znění plánu je dostupné na webových stránkách čínského ministerstva průmyslu a informačních technologií: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (naposledy zobrazeno 16. července July 2019).

35

(36)  Dostupné na adrese http://tv.baosteel.com/ir/pdf/report/600019_2016_2e.pdf (naposledy zobrazeno 15. července 2019).

36

(37)  Viz 64. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2019, s. 17).

37

(38)  SAIC Motor Annual Report 2018, s. 24, dostupné na adrese https://www.saicmotor.com/english/images/investor_relations/annual_report/2019/7/10/FCA72DB2F082468293A9E76A81E5DFE2.pdf (naposledy zobrazeno 21. srpna 2019).

38

(39)  Zpráva – kapitoly 14.1 až 14.3.

39

(40)  Zpráva – kapitola 4, s. 41–42 a 83.

40

(41)  Zpráva – část III, kapitola 14, s. 346 a násl.

41

(42)  Úvod k plánu přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu.

42

(43)  Zpráva – kapitola 14, s. 347.

43

(44)  The 13th Five-Year Plan for Economic and Social Development of the People’s Republic of China (2016-2020), dostupné na adrese http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf (naposledy zobrazeno 15. července 2019).

44

(45)  Zpráva – kapitola 14, s. 349.

45

(46)  Zpráva – kapitola 14, s. 352.

46

(47)  Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) (změna z roku 2013) vydaný prostřednictvím vyhlášky č. 9 Národní komise pro rozvoj a reformy ze dne 27. března 2011 a změněný v souladu s rozhodnutím Národní komise pro rozvoj a reformy o změně příslušných ustanovení Katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) vydaným prostřednictvím vyhlášky č. 21 Národní komise pro rozvoj a reformy ze dne 16. února 2013.

47

(48)  Viz 56. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17).

48

(49)  Zpráva – kapitola 14, s. 375–376.

49

(50)  Zpráva – kapitola 6, s. 138–149.

50

(51)  Zpráva – kapitola 9, s. 216.

51

(52)  Zpráva – kapitola 9, s. 213–215.

52

(53)  Zpráva – kapitola 9, s. 209–211.

53

(54)  Viz 281. až 311. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17).

54

(55)  Zpráva – kapitola 13, s. 332–337.

55

(56)  Zpráva – kapitola 13, s. 336.

56

(57)  Zpráva – kapitola 13, s. 337–341.

57

(58)  Zpráva – kapitola 6, s. 114–117.

58

(59)  Zpráva – kapitola 6, s. 119.

59

(60)  Zpráva – kapitola 6, s. 120.

60

(61)  Zpráva – kapitola 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

61

(62)  Viz pracovní dokument MMF „Resolving China’s Corporate Debt Problem“, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, říjen 2016, WP/16/203.

62

(63)  Zpráva – kapitola 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

63

(64)  Viz 83. až 244. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17).

64

(65)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, dostupné na adrese https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (naposledy zobrazeno 15. července 2019).

65

(66)  Pokud se výrobek, který je předmětem přezkumu, v žádné zemi s obdobnou úrovní rozvoje nevyrábí, lze zvážit výrobu výrobku ve stejné obecné kategorii a/nebo odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu.

66

(67)  Dostupné na adrese

67

https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials (naposledy zobrazeno 3. července 2019).

(68)  Dostupné na adrese http://portal.siscomex.gov.br/legislacao/legislacao/mais-legislacoes/mcti (naposledy zobrazeno 3. července 2019).

68

(69)  Viz např. https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ nebo https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (naposledy zobrazeno 3. července 2019).

69

(70)  Dostupné na adrese

70

https://www.iochpe.com.br/Download.aspx?Arquivo=Es93IRz+hvwnExFo7bRkrA== (naposledy zobrazeno 4. července 2019).

(71)  Brazilský dovoz je v GTA uveden na úrovni FOB.

71

(72)  Brazilský vývoz je v GTA uveden na úrovni FOB.

72

(73)  Dostupné na adrese http://www.meps.co.uk/L.AmerPrice.htm (naposledy zobrazeno 29. srpna 2019); výrobek je popsán takto: profily a průřezy – tyč průřezu H 240 mm x 240 mm – kromě USA a Kanady: tyč se širokou přírubou 10 palců x 10 palců, a Číny: tyč průřezu H 300 mm x 300 mm (dostupné na adrese http://www.meps.co.uk/definitions.htm (naposledy zobrazeno 29. srpna 2019)).

73

(74)  K dispozici na adrese https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=518377340582818&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=o8k2wnnrz_1#!%40%40%3F_afrWindowId%3Do8k2wnnrz_1%26_afrLoop%3D518377340582818%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Do8k2wnnrz_54 (naposledy zobrazeno 4. července 2019).

74

(75)  Dostupné na adrese https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (naposledy zobrazeno 4. července 2019).

75

(76)  Dostupné na adrese http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (naposledy zobrazeno 10. dubna 2019).

76

(77)  Dostupné na adrese http://www.aneel.gov.br/a-aneel (naposledy zobrazeno 10. dubna 2019).

77

(78)  Dostupné na adrese http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (naposledy zobrazeno 10. dubna 2019).

78

(79)  Dostupné na adrese http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (naposledy zobrazeno 10. dubna 2019).

79

(80)  Boletim mensal de acompanhamento da indústria de gás natural, dostupné na adrese http://www.mme.gov.br/documents/1138769/0/Boletim_Gas_Natural_nr_142_DEZ_18.pdf/49912e53-03ee-47cc-a45e-7ffa093ff777 (naposledy zobrazeno 16. července 2019).

80

(81)  Dostupné na adrese http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183 (naposledy zobrazeno 10. dubna 2019).

81

(82)  Například metropolitní oblast http://site.sabesp.com.br/site/uplads/file/asabesp_doctos/comunicado_06_2018.pdf (naposledy zobrazeno 10. dubna 2019).

82

(83)  Viz poznámka ze dne 16. dubna 2019 (č. t19.001778).

83

(84)  Jak je uvedeno ve 179. bodě odůvodnění, tento vyvážející výrobce vyvážel do Unie přímo nezávislým odběratelům. Vývozní cena použitá pro výpočet cenového podbízení byla tedy cenou, která byla nebo měla být skutečně zaplacena za dotčený výrobek prodaný na vývoz do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

84

(85)  133. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (ES) č. 404/2010 ze dne 10. května 2010 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 117, 11.5.2010, s. 76).

85

(86)  Podrobnosti výpočtu jsou uvedeny v neveřejné verzi zprávy o misi týkající se společnosti H.

86

(87)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/109 ze dne 23. ledna 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 18, 24.1.2017), 250. až 268. bod odůvodnění.

87

(88)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

88

(89)  
  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

89

---

Příloha I

Čínští spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku

| Název | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| Dongfeng Automobile Chassis System CO., LTD. (znám rovněž pod názvem „Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd.“) | |
| Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd. | |
| Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd. | |
| Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd. | |
| Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd. | |
| Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd. | |
| Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd. | |
| Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd. | |
| Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd. | |
| Xiamen Sunrise Group Co., Ltd. | |
| Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd. | |
| Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd. | |
| Zhejiang Jingu Co., Ltd. | |
| Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd. | |
| Zhengxing Wheel Group Co., Ltd. | |
| Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd. | |

Název

Doplňkový kód TARIC

Dongfeng Automobile Chassis System CO., LTD. (znám rovněž pod názvem „Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd.“)

Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd.

Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd.

Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd.

Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd.

Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd.

Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd.

Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd.

Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd.

Xiamen Sunrise Group Co., Ltd.

Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd.

Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd.

Zhejiang Jingu Co., Ltd.

Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd.

Zhengxing Wheel Group Co., Ltd.

Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd.

---

ROZHODNUTÍ

| 10.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/58 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/58

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/1694

ze dne 4. října 2019

o jmenování jedné náhradnice Výboru regionů, navržené Maďarskem

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na návrh maďarské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020.

| (2) | Po skončení funkčního období pana Bély KOCSYHO se uvolnilo jedno místo náhradníka tohoto výboru, |
| --- | --- |

(2)

Po skončení funkčního období pana Bély KOCSYHO se uvolnilo jedno místo náhradníka tohoto výboru,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenována jako náhradnice:

| — | paní Henrietta MAKAY-BERÓOVÁ, deputy mayor of the city of Tata. |
| --- | --- |

—

paní Henrietta MAKAY-BERÓOVÁ, deputy mayor of the city of Tata.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 4. října 2019.

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

K. MIKKONEN

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 10.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/59

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/1695

ze dne 4. října 2019

o jmenování čtyř členů a pěti náhradníků Výboru regionů, navržených Nizozemským královstvím

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na návrh nizozemské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2015/1573 (4) nahradili dne 18. září 2015 pan Michiel SCHEFFER, pan Theo BOVENS, pan John JORRITSMA a pan Cees LOGGEN paní Hester MAIJOVOU, pana Berta GIJSBERTSE, pana Ralpha DE VRIESE a pana Boteho WILPSTRU ve funkci členů a pan Erik LIEVERS, paní Mariëtte PENNARTS-POUWOVÁ, pan Michiel RIJSBERMAN a pan Ard VAN DER TUUK nahradili paní Elviru SWEETOVOU, paní Annemieke TRAAGOVOU, pana Thea BOVENSE a pana Hanse KONSTA ve funkci náhradníků Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/1205 (5) nahradil dne 18. července 2016 pan Tjisse STELPSTRA pana Arda VAN DER TUUKA ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/1816 (6) nahradil dne 7. října 2016 pan Klaas KIELSTRA pana Johna JORRITSMU ve funkci člena Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2017/1765 (7) nahradila dne 25. září 2017 paní Annemieke TRAAGOVÁ pana Michiela SCHEFFERA ve funkci člena a pan Michiel SCHEFFER pana Erika LIEVERSE ve funkci náhradníka Výboru regionů. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2015/1573 (4) nahradili dne 18. září 2015 pan Michiel SCHEFFER, pan Theo BOVENS, pan John JORRITSMA a pan Cees LOGGEN paní Hester MAIJOVOU, pana Berta GIJSBERTSE, pana Ralpha DE VRIESE a pana Boteho WILPSTRU ve funkci členů a pan Erik LIEVERS, paní Mariëtte PENNARTS-POUWOVÁ, pan Michiel RIJSBERMAN a pan Ard VAN DER TUUK nahradili paní Elviru SWEETOVOU, paní Annemieke TRAAGOVOU, pana Thea BOVENSE a pana Hanse KONSTA ve funkci náhradníků Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/1205 (5) nahradil dne 18. července 2016 pan Tjisse STELPSTRA pana Arda VAN DER TUUKA ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/1816 (6) nahradil dne 7. října 2016 pan Klaas KIELSTRA pana Johna JORRITSMU ve funkci člena Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2017/1765 (7) nahradila dne 25. září 2017 paní Annemieke TRAAGOVÁ pana Michiela SCHEFFERA ve funkci člena a pan Michiel SCHEFFER pana Erika LIEVERSE ve funkci náhradníka Výboru regionů.

| (2) | Po skončení funkčního období paní Annemieke TRAAGOVÉ, pana Klaase KIELSTRY, pana Thea BOVENSE a pana Ceese LOGGENA se uvolnila čtyři místa členů Výboru regionů. |
| --- | --- |

(2)

Po skončení funkčního období paní Annemieke TRAAGOVÉ, pana Klaase KIELSTRY, pana Thea BOVENSE a pana Ceese LOGGENA se uvolnila čtyři místa členů Výboru regionů.

| (3) | Po skončení funkčního období paní Mariëtte PENNARTS-POUWOVÉ, pana Michiela SCHEFFERA a pana Bena DE REUA se uvolnila tři místa náhradníků Výboru regionů. |
| --- | --- |

(3)

Po skončení funkčního období paní Mariëtte PENNARTS-POUWOVÉ, pana Michiela SCHEFFERA a pana Bena DE REUA se uvolnila tři místa náhradníků Výboru regionů.

| (4) | Po jmenování pana Michiela RIJSBERMANA a pana Tjisseho STELPSTRY členem Výboru regionů se uvolnila dvě místa náhradníků tohoto výboru. |
| --- | --- |

(4)

Po jmenování pana Michiela RIJSBERMANA a pana Tjisseho STELPSTRY členem Výboru regionů se uvolnila dvě místa náhradníků tohoto výboru.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenováni:

| a) | jako členové:






  — | pan Michiel RIJSBERMAN, gedeputeerde Flevoland, |
| --- | --- | --- |

a)

jako členové:

—

pan Michiel RIJSBERMAN, gedeputeerde Flevoland,

| — | pan Tjisse STELPSTRA, gedeputeerde Drenthe, |
| --- | --- |

—

pan Tjisse STELPSTRA, gedeputeerde Drenthe,

| — | pan Andy DRITTY, gedeputeerde Limburg, |
| --- | --- |

—

pan Andy DRITTY, gedeputeerde Limburg,

| — | paní Christianne VAN DER WALOVÁ, gedeputeerde Gelderland, |
| --- | --- |

—

paní Christianne VAN DER WALOVÁ, gedeputeerde Gelderland,

| b) | jako náhradníci:






  — | pan Johannes KRAMER, gedeputeerde Fryslân, |
| --- | --- | --- |

b)

jako náhradníci:

—

pan Johannes KRAMER, gedeputeerde Fryslân,

| — | paní Anita PIJPELINKOVÁ, gedeputeerde Zeeland, |
| --- | --- |

—

paní Anita PIJPELINKOVÁ, gedeputeerde Zeeland,

| — | pan Robert STRIJK, gedeputeerde Utrecht, |
| --- | --- |

—

pan Robert STRIJK, gedeputeerde Utrecht,

| — | pan Jack VAN DER HOEK, gedeputeerde Noord-Holland, |
| --- | --- |

—

pan Jack VAN DER HOEK, gedeputeerde Noord-Holland,

| — | pan Eddy VAN HIJUM, gedeputeerde Overijssel. |
| --- | --- |

—

pan Eddy VAN HIJUM, gedeputeerde Overijssel.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 4. října 2019.

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

K. MIKKONEN

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1573 ze dne 18. září 2015 o jmenování čtyř nizozemských členů a pěti nizozemských náhradníků Výboru regionů (Úř. věst. L 245, 22.9.2015, s. 10).

4

(5)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1205 ze dne 18. července 2016 o jmenování dvou náhradníků Výboru regionů, navržených Nizozemským královstvím (Úř. věst. L 198, 23.7.2016, s. 46).

5

(6)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1816 ze dne 7. října 2016 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Nizozemským královstvím (Úř. věst. L 278, 14.10.2016, s. 44).

6

(7)  Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1765 ze dne 25. září 2017 o jmenování dvou členů a dvou náhradníků Výboru regionů, navržených Nizozemským královstvím (Úř. věst. L 250, 28.9.2017, s. 59).

7

---

| 10.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/61

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/1696

ze dne 4. října 2019

o jmenování jednoho člena a pěti náhradníků Výboru regionů, navržených Španělským královstvím

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na návrh španělské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2015/1792 (4) nahradil dne 5. října 2015 pan Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL paní Teresu GIMÉNEZ DELGADO DE TORRESOVOU ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2015/1915 (5) nahradil dne 9. října 2015 pan Marc PONS i PONS pana Estebana MAS PORTELLA ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/409 (6) nahradil dne 14. března 2016 pan Vicente GUILLÉN IZQUIERDO pana Roberta Pabla BERMÚDEZE DE CASTRO Y MUR ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/991 (7) nahradila dne 9. června 2016 paní Pilar COSTA i SERROVÁ pana Marca PONSE i PONSE ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/1203 (8) nahradil dne 18. července 2016 pan Amadeu ALTAFAJ i TARDIO pana Rogera ALBINYANU i SAIGÍHO ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2017/551 (9) nahradila dne 21. března 2017 paní Virginia MARCO CÁRCELOVÁ pana Cruze FERNÁNDEZE MARISCALA ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2018/770 (10) nahradil dne 22. května 2018 pan Josep Enric CLAVEROL i FLORIT paní Pilar COSTA i SERROVOU ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2018/1502 (11) nahradila dne 8. října 2018 paní Natàlia MAS GUIXOVÁ pana Amadeua ALTAFAJE i TARDIA ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2019/809 (12) nahradila dne 13. května 2019 paní Mireia BORRELL PORTOVÁ paní Natàlii MAS GUIXOVOU ve funkci náhradnice Výboru regionů. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2015/1792 (4) nahradil dne 5. října 2015 pan Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL paní Teresu GIMÉNEZ DELGADO DE TORRESOVOU ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2015/1915 (5) nahradil dne 9. října 2015 pan Marc PONS i PONS pana Estebana MAS PORTELLA ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/409 (6) nahradil dne 14. března 2016 pan Vicente GUILLÉN IZQUIERDO pana Roberta Pabla BERMÚDEZE DE CASTRO Y MUR ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/991 (7) nahradila dne 9. června 2016 paní Pilar COSTA i SERROVÁ pana Marca PONSE i PONSE ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/1203 (8) nahradil dne 18. července 2016 pan Amadeu ALTAFAJ i TARDIO pana Rogera ALBINYANU i SAIGÍHO ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2017/551 (9) nahradila dne 21. března 2017 paní Virginia MARCO CÁRCELOVÁ pana Cruze FERNÁNDEZE MARISCALA ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2018/770 (10) nahradil dne 22. května 2018 pan Josep Enric CLAVEROL i FLORIT paní Pilar COSTA i SERROVOU ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2018/1502 (11) nahradila dne 8. října 2018 paní Natàlia MAS GUIXOVÁ pana Amadeua ALTAFAJE i TARDIA ve funkci náhradníka Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2019/809 (12) nahradila dne 13. května 2019 paní Mireia BORRELL PORTOVÁ paní Natàlii MAS GUIXOVOU ve funkci náhradnice Výboru regionů.

| (2) | Po skončení funkčního období pana Javiera FERNÁNDEZE FERNÁNDEZE se uvolnilo místo člena Výboru regionů. |
| --- | --- |

(2)

Po skončení funkčního období pana Javiera FERNÁNDEZE FERNÁNDEZE se uvolnilo místo člena Výboru regionů.

| (3) | Po skončení funkčního období pana Guillerma MARTÍNEZE SUÁREZE, pana Vicenta GUILLÉNA IZQUIERDA a pana Josepa Enrica CLAVEROLA i FLORITA se uvolnila tři místa náhradníků Výboru regionů. |
| --- | --- |

(3)

Po skončení funkčního období pana Guillerma MARTÍNEZE SUÁREZE, pana Vicenta GUILLÉNA IZQUIERDA a pana Josepa Enrica CLAVEROLA i FLORITA se uvolnila tři místa náhradníků Výboru regionů.

| (4) | Po skončení mandátu, na jehož základě byly navrženy paní Mireia BORRELL PORTOVÁ (Directora General de Relaciones Exteriores, Generalitat de Catalunya) a paní Virginia MARCO CÁRCELOVÁ (Directora General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha), se uvolnila dvě místa náhradníků Výboru regionů, |
| --- | --- |

(4)

Po skončení mandátu, na jehož základě byly navrženy paní Mireia BORRELL PORTOVÁ (Directora General de Relaciones Exteriores, Generalitat de Catalunya) a paní Virginia MARCO CÁRCELOVÁ (Directora General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha), se uvolnila dvě místa náhradníků Výboru regionů,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenováni:

| a) | jako člen:






  — | pan Adrián BARBÓN RODRÍGUEZ, Presidente del Principado de Asturias, |
| --- | --- | --- |

a)

jako člen:

—

pan Adrián BARBÓN RODRÍGUEZ, Presidente del Principado de Asturias,

| b) | jako náhradníci:






  — | paní Ana CÁRCABA GARCÍOVÁ, Consejera de Hacienda del Principado de Asturias, |
| --- | --- | --- |

b)

jako náhradníci:

—

paní Ana CÁRCABA GARCÍOVÁ, Consejera de Hacienda del Principado de Asturias,

| — | paní María Teresa PÉREZ ESTEBANOVÁ, Consejera de Presidencia y Relaciones Institucionales del Gobierno de Aragón, |
| --- | --- |

—

paní María Teresa PÉREZ ESTEBANOVÁ, Consejera de Presidencia y Relaciones Institucionales del Gobierno de Aragón,

| — | pan Antonio VICENS VICENS, Director General de Relaciones Exteriores del Gobierno
  de las Islas Baleares, |
| --- | --- |

—

pan Antonio VICENS VICENS, Director General de Relaciones Exteriores del Gobierno
  de las Islas Baleares,

| — | paní Mireia BORRELL PORTOVÁ, Secretaria de Acción Exterior y de la Unión Europea de la Generalidad de Cataluña (změna mandátu), |
| --- | --- |

—

paní Mireia BORRELL PORTOVÁ, Secretaria de Acción Exterior y de la Unión Europea de la Generalidad de Cataluña (změna mandátu),

| — | paní Virginia MARCO CÁRCELOVÁ, Directora General de Asuntos Europeos de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha (změna mandátu). |
| --- | --- |

—

paní Virginia MARCO CÁRCELOVÁ, Directora General de Asuntos Europeos de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha (změna mandátu).

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 4. října 2019.

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

K. MIKKONEN

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1792 ze dne 5. října 2015 o jmenování pěti španělských členů a pěti španělských náhradníků Výboru regionů (Úř. věst. L 260, 7.10.2015, s. 28).

4

(5)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1915 ze dne 9. října 2015 o jmenování dvou španělských členek a tří španělských náhradníků Výboru regionů (Úř. věst. L 280, 24.10.2015, s. 26).

5

(6)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/409 ze dne 14. března 2016 o jmenování jednoho člena a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Španělským královstvím (Úř. věst. L 74, 19.3.2016, s. 38).

6

(7)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/991 ze dne 9. června 2016 o jmenování jedné náhradnice Výboru regionů, navržené Španělským královstvím (Úř. věst. L 162, 21.6.2016, s. 14).

7

(8)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1203 ze dne 18. července 2016 o jmenování jednoho člena a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Španělským královstvím (Úř. věst. L 198, 23.7.2016, s. 44).

8

(9)  Rozhodnutí Rady (EU) 2017/551 ze dne 21. března 2017 o jmenování jedné náhradnice Výboru regionů, navržené Španělským královstvím (Úř. věst. L 79, 24.3.2017, s. 7).

9

(10)  Rozhodnutí Rady (EU) 2018/770 ze dne 22. května 2018 o jmenování jedné náhradnice Výboru regionů, navržené Španělským královstvím (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 81).

10

(11)  Rozhodnutí Rady (EU) 2018/1502 ze dne 8. října 2018 o jmenování jednoho člena a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Španělským královstvím (Úř. věst. L 254, 10.10.2018, s. 7).

11

(12)  Rozhodnutí Rady (EU) 2019/809 ze dne 13. května 2019 o jmenování jedné náhradnice Výboru regionů, navržené Španělským královstvím (Úř. věst. L 133, 21.5.2019, s. 10).

12

---

| 10.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/63

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/1697

ze dne 7. října 2019

o zahájení automatizované výměny údajů o registraci vozidel v Irsku

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (1), a zejména na článek 33 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 25 odst. 2 rozhodnutí 2008/615/SVV nesmějí být předávány osobní údaje stanovené v uvedeném rozhodnutí, dokud nebudou ve vnitrostátním právu na území členských států, které se na tomto předávání podílejí, provedena obecná ustanovení kapitoly 6 uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 25 odst. 2 rozhodnutí 2008/615/SVV nesmějí být předávány osobní údaje stanovené v uvedeném rozhodnutí, dokud nebudou ve vnitrostátním právu na území členských států, které se na tomto předávání podílejí, provedena obecná ustanovení kapitoly 6 uvedeného rozhodnutí.

| (2) | Článek 20 rozhodnutí Rady 2008/616/SVV (3) stanoví, že se má ověření, zda podmínka uvedená v 1. bodě odůvodnění týkající se automatizované výměny údajů podle kapitoly 2 rozhodnutí 2008/615/SVV byla splněna, provádět na základě hodnotící zprávy vycházející z dotazníku, hodnotící návštěvy a zkušebního testu. |
| --- | --- |

(2)

Článek 20 rozhodnutí Rady 2008/616/SVV (3) stanoví, že se má ověření, zda podmínka uvedená v 1. bodě odůvodnění týkající se automatizované výměny údajů podle kapitoly 2 rozhodnutí 2008/615/SVV byla splněna, provádět na základě hodnotící zprávy vycházející z dotazníku, hodnotící návštěvy a zkušebního testu.

| (3) | Podle kapitoly 4 bodu 1.1 přílohy rozhodnutí 2008/616/SVV se dotazník vypracovaný příslušnou pracovní skupinou Rady týká každé automatizované výměny údajů a členský stát jej má vyplnit, jakmile se domnívá, že splňuje podmínky pro sdílení údajů v příslušné kategorii údajů. |
| --- | --- |

(3)

Podle kapitoly 4 bodu 1.1 přílohy rozhodnutí 2008/616/SVV se dotazník vypracovaný příslušnou pracovní skupinou Rady týká každé automatizované výměny údajů a členský stát jej má vyplnit, jakmile se domnívá, že splňuje podmínky pro sdílení údajů v příslušné kategorii údajů.

| (4) | Irsko vyplnilo dotazník o ochraně údajů a dotazník o výměně údajů o registraci vozidel. |
| --- | --- |

(4)

Irsko vyplnilo dotazník o ochraně údajů a dotazník o výměně údajů o registraci vozidel.

| (5) | Irsko uskutečnilo úspěšný zkušební test s Nizozemskem. |
| --- | --- |

(5)

Irsko uskutečnilo úspěšný zkušební test s Nizozemskem.

| (6) | V Irsku proběhla hodnotící návštěva a nizozemsko-portugalský hodnotící tým vypracoval o této návštěvě zprávu a předal ji příslušné pracovní skupině Rady. |
| --- | --- |

(6)

V Irsku proběhla hodnotící návštěva a nizozemsko-portugalský hodnotící tým vypracoval o této návštěvě zprávu a předal ji příslušné pracovní skupině Rady.

| (7) | Radě byla předložena celková hodnotící zpráva, v níž jsou shrnuty výsledky dotazníku, hodnotící návštěvy a zkušebního testu týkajících se výměny údajů o registraci vozidel. |
| --- | --- |

(7)

Radě byla předložena celková hodnotící zpráva, v níž jsou shrnuty výsledky dotazníku, hodnotící návštěvy a zkušebního testu týkajících se výměny údajů o registraci vozidel.

| (8) | Dne 7. března 2019 dospěla Rada poté, co zkonstatovala shodu členských států vázaných rozhodnutím 2008/615/SVV, k závěru, že Irsko plně provedlo obecná ustanovení o ochraně údajů kapitoly 6 rozhodnutí 2008/615/SVV. |
| --- | --- |

(8)

Dne 7. března 2019 dospěla Rada poté, co zkonstatovala shodu členských států vázaných rozhodnutím 2008/615/SVV, k závěru, že Irsko plně provedlo obecná ustanovení o ochraně údajů kapitoly 6 rozhodnutí 2008/615/SVV.

| (9) | Pro účely automatizovaného vyhledávání údajů o registraci vozidel by tudíž Irsko mělo být oprávněno přijímat a poskytovat osobní údaje podle článku 12 rozhodnutí 2008/615/SVV. |
| --- | --- |

(9)

Pro účely automatizovaného vyhledávání údajů o registraci vozidel by tudíž Irsko mělo být oprávněno přijímat a poskytovat osobní údaje podle článku 12 rozhodnutí 2008/615/SVV.

| (10) | Článek 33 rozhodnutí 2008/615/SVV svěřuje Radě prováděcí pravomoci za účelem přijetí opatření nezbytných k provedení uvedeného rozhodnutí, zejména pokud jde o přijímání a poskytování osobních údajů podle uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(10)

Článek 33 rozhodnutí 2008/615/SVV svěřuje Radě prováděcí pravomoci za účelem přijetí opatření nezbytných k provedení uvedeného rozhodnutí, zejména pokud jde o přijímání a poskytování osobních údajů podle uvedeného rozhodnutí.

| (11) | Jelikož byly splněny podmínky pro zahájení výkonu takových prováděcích pravomocí a byly zahájeny příslušné postupy, mělo by být přijato prováděcí rozhodnutí o zahájení automatizované výměny údajů o registraci vozidel v Irsku s cílem umožnit tomuto členskému státu přijímat a poskytovat osobní údaje podle článku 12 rozhodnutí 2008/615/SVV. |
| --- | --- |

(11)

Jelikož byly splněny podmínky pro zahájení výkonu takových prováděcích pravomocí a byly zahájeny příslušné postupy, mělo by být přijato prováděcí rozhodnutí o zahájení automatizované výměny údajů o registraci vozidel v Irsku s cílem umožnit tomuto členskému státu přijímat a poskytovat osobní údaje podle článku 12 rozhodnutí 2008/615/SVV.

| (12) | Pro Dánsko, Irsko a Spojené království je rozhodnutí 2008/615/SVV závazné, a proto se účastní přijímání a používání tohoto rozhodnutí, kterým se rozhodnutí 2008/615/SVV provádí, |
| --- | --- |

(12)

Pro Dánsko, Irsko a Spojené království je rozhodnutí 2008/615/SVV závazné, a proto se účastní přijímání a používání tohoto rozhodnutí, kterým se rozhodnutí 2008/615/SVV provádí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pro účely automatizovaného vyhledávání údajů o registraci vozidel je Irsko ode dne 11. října 2019 oprávněno přijímat a poskytovat osobní údaje podle článku 12 rozhodnutí 2008/615/SVV.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto rozhodnutí se použije v souladu se Smlouvami.

V Lucemburku dne 7. října 2019.

Za Radu

předsedkyně

A.-M. HENRIKSSON

---

(1)  
  Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  Stanovisko ze dne 17. září 2019 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2008/616/SVV ze dne 23. června 2008 o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 12).

3

---

| 10.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/65 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/65

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/1698

ze dne 9. října 2019

o evropských normách pro výrobky vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků (1), a zejména na čl. 4 odst. 2 první pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 3 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2001/95/ES se, pokud jde o rizika a kategorie rizik, na které se vztahují příslušné vnitrostátní normy, předpokládá, že výrobek je bezpečný, je-li ve shodě s nezávaznými vnitrostátními normami přejímajícími evropské normy, na něž v souladu s článkem 4 uvedené směrnice Komise zveřejnila odkazy v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 3 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2001/95/ES se, pokud jde o rizika a kategorie rizik, na které se vztahují příslušné vnitrostátní normy, předpokládá, že výrobek je bezpečný, je-li ve shodě s nezávaznými vnitrostátními normami přejímajícími evropské normy, na něž v souladu s článkem 4 uvedené směrnice Komise zveřejnila odkazy v Úředním věstníku Evropské unie.

| (2) | Dne 27. července 2011 přijala Komise rozhodnutí 2011/479/EU (2) o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro gymnastické nářadí. |
| --- | --- |

(2)

Dne 27. července 2011 přijala Komise rozhodnutí 2011/479/EU (2) o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro gymnastické nářadí.

| (3) | Dopisem M/507 ze dne 5. září 2012 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (CEN) o vypracování evropských norem zaměřených na hlavní rizika spojená s gymnastickým nářadím podle požadavků na bezpečnost. Na základě této žádosti přijal CEN normu EN 913:2008: Gymnastické nářadí – Všeobecné bezpečnostní požadavky a metody zkoušení. Odkaz na tuto normu byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie (3) dne 11. července 2014 na základě prováděcího rozhodnutí Komise 2014/357/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

Dopisem M/507 ze dne 5. září 2012 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (CEN) o vypracování evropských norem zaměřených na hlavní rizika spojená s gymnastickým nářadím podle požadavků na bezpečnost. Na základě této žádosti přijal CEN normu EN 913:2008: Gymnastické nářadí – Všeobecné bezpečnostní požadavky a metody zkoušení. Odkaz na tuto normu byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie (3) dne 11. července 2014 na základě prováděcího rozhodnutí Komise 2014/357/EU (4).

| (4) | S ohledem na nové poznatky a vývoj na trhu vypracoval CEN novou evropskou normu EN 913:2018. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na nové poznatky a vývoj na trhu vypracoval CEN novou evropskou normu EN 913:2018.

| (5) | Evropská norma EN 913:2018 je v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkaz na tuto normu by proto měl být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(5)

Evropská norma EN 913:2018 je v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkaz na tuto normu by proto měl být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

| (6) | Dne 29. listopadu 2011 přijala Komise rozhodnutí 2011/786/EU (5) o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro kola, kola pro mladší děti a zavazadlové nosiče pro kola. |
| --- | --- |

(6)

Dne 29. listopadu 2011 přijala Komise rozhodnutí 2011/786/EU (5) o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro kola, kola pro mladší děti a zavazadlové nosiče pro kola.

| (7) | Dopisem M/508 ze dne 6. září 2012 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci o vypracování evropských norem zaměřených na hlavní rizika spojená s koly, koly pro mladší děti a zavazadlovými nosiči pro kola podle požadavků na bezpečnost. Na základě této žádosti přijal CEN řadu norem: EN ISO 4210-2:2014: Požadavky na městská a trekkingová jízdní kola, na jízdní kola pro mládež, na horská a závodní jízdní kola a EN ISO 4210-6:2014: Zkušební metody pro rám a vidlici. Odkaz na tyto normy byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie (6) na základě prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2015/681 (7). |
| --- | --- |

(7)

Dopisem M/508 ze dne 6. září 2012 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci o vypracování evropských norem zaměřených na hlavní rizika spojená s koly, koly pro mladší děti a zavazadlovými nosiči pro kola podle požadavků na bezpečnost. Na základě této žádosti přijal CEN řadu norem: EN ISO 4210-2:2014: Požadavky na městská a trekkingová jízdní kola, na jízdní kola pro mládež, na horská a závodní jízdní kola a EN ISO 4210-6:2014: Zkušební metody pro rám a vidlici. Odkaz na tyto normy byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie (6) na základě prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2015/681 (7).

| (8) | S ohledem na nové poznatky a vývoj na trhu vypracoval CEN nové evropské normy EN ISO 4210-2:2015 a EN ISO 4210-6-2015. |
| --- | --- |

(8)

S ohledem na nové poznatky a vývoj na trhu vypracoval CEN nové evropské normy EN ISO 4210-2:2015 a EN ISO 4210-6-2015.

| (9) | Evropské normy EN ISO 4210-2:2015 a EN ISO 4210-6-2015 jsou v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkazy na tyto normy by proto měly být zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(9)

Evropské normy EN ISO 4210-2:2015 a EN ISO 4210-6-2015 jsou v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkazy na tyto normy by proto měly být zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.

| (10) | Na základě žádosti Komise M/508 ze dne 6. září 2012 přijal CEN normu EN 14872:2006: Jízdní kola – Příslušenství jízdních kol – Zavazadlové nosiče. Odkaz na tuto normu byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie (8) na základě rozhodnutí Komise 2006/514/ES (9). |
| --- | --- |

(10)

Na základě žádosti Komise M/508 ze dne 6. září 2012 přijal CEN normu EN 14872:2006: Jízdní kola – Příslušenství jízdních kol – Zavazadlové nosiče. Odkaz na tuto normu byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie (8) na základě rozhodnutí Komise 2006/514/ES (9).

| (11) | S ohledem na nové poznatky a vývoj na trhu vypracoval CEN novou evropskou normu EN ISO 11243:2016. |
| --- | --- |

(11)

S ohledem na nové poznatky a vývoj na trhu vypracoval CEN novou evropskou normu EN ISO 11243:2016.

| (12) | Evropská norma EN ISO 11243:2016 je v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkaz na tuto normu by proto měl být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(12)

Evropská norma EN ISO 11243:2016 je v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkaz na tuto normu by proto měl být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

| (13) | Dne 25. března 2008 přijala Komise rozhodnutí 2008/264/ES (10) o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro cigarety. |
| --- | --- |

(13)

Dne 25. března 2008 přijala Komise rozhodnutí 2008/264/ES (10) o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro cigarety.

| (14) | Dopisem M/425 ze dne 27. června 2008 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci o vypracování evropských norem zaměřených na hlavní rizika spojená s cigaretami podle požadavků na požární bezpečnost. Na základě této žádosti přijal CEN normu EN ISO 12863:2010 týkající se metody zkoušení pro posouzení náchylnosti cigaret ke vznícení. Odkaz na tuto normu byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie (11) na základě rozhodnutí Komise 2011/496/EU (12). |
| --- | --- |

(14)

Dopisem M/425 ze dne 27. června 2008 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci o vypracování evropských norem zaměřených na hlavní rizika spojená s cigaretami podle požadavků na požární bezpečnost. Na základě této žádosti přijal CEN normu EN ISO 12863:2010 týkající se metody zkoušení pro posouzení náchylnosti cigaret ke vznícení. Odkaz na tuto normu byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie (11) na základě rozhodnutí Komise 2011/496/EU (12).

| (15) | S ohledem na nové poznatky a vývoj na trhu pozměnil CEN evropskou normu EN ISO 12863:2010 přijetím změny EN ISO 12863:2010/A1:2016. |
| --- | --- |

(15)

S ohledem na nové poznatky a vývoj na trhu pozměnil CEN evropskou normu EN ISO 12863:2010 přijetím změny EN ISO 12863:2010/A1:2016.

| (16) | Změna EN ISO 12863:2010/A1:2016 je v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkaz na tuto normu by proto měl být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(16)

Změna EN ISO 12863:2010/A1:2016 je v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkaz na tuto normu by proto měl být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

| (17) | Dne 27. července 2011 přijala Komise rozhodnutí 2011/476/EU (13) o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro stacionární tréninková zařízení. |
| --- | --- |

(17)

Dne 27. července 2011 přijala Komise rozhodnutí 2011/476/EU (13) o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro stacionární tréninková zařízení.

| (18) | Dopisem M/506 ze dne 5. září 2012 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (CEN) o vypracování evropských norem zaměřených na hlavní rizika spojená se stacionárními tréninkovými zařízeními podle požadavků na bezpečnost. Na základě této žádosti přijal CEN řadu norem EN 957-4:2006+A1:2010: Posilovací lavice, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení, EN 957-5:2009: Tréninkové cyklotrenažery a rotopedy pro procvičování i horní části těla, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení, EN 957-8:1998: Šlapadla, simulátory schodů a stoupadla – Další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody, EN 957-9:2003: Eliptická tréninková zařízení, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody a EN 957-10:2005: Cvičební jízdní kola s pevným kolem nebo bez otočného kola – Další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody. Odkaz na tyto normy byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie (14) na základě prováděcího rozhodnutí 2014/357/EU. |
| --- | --- |

(18)

Dopisem M/506 ze dne 5. září 2012 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (CEN) o vypracování evropských norem zaměřených na hlavní rizika spojená se stacionárními tréninkovými zařízeními podle požadavků na bezpečnost. Na základě této žádosti přijal CEN řadu norem EN 957-4:2006+A1:2010: Posilovací lavice, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení, EN 957-5:2009: Tréninkové cyklotrenažery a rotopedy pro procvičování i horní části těla, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení, EN 957-8:1998: Šlapadla, simulátory schodů a stoupadla – Další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody, EN 957-9:2003: Eliptická tréninková zařízení, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody a EN 957-10:2005: Cvičební jízdní kola s pevným kolem nebo bez otočného kola – Další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody. Odkaz na tyto normy byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie (14) na základě prováděcího rozhodnutí 2014/357/EU.

| (19) | S ohledem na nové poznatky a vývoj na trhu vypracoval CEN nové normy EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 a EN ISO 20957-10:2017. |
| --- | --- |

(19)

S ohledem na nové poznatky a vývoj na trhu vypracoval CEN nové normy EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 a EN ISO 20957-10:2017.

| (20) | Evropské normy EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 a EN ISO 20957-10:2017 jsou v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkazy na tyto normy by proto měly být zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(20)

Evropské normy EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 a EN ISO 20957-10:2017 jsou v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkazy na tyto normy by proto měly být zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.

| (21) | Dne 21. dubna 2005 přijala Komise rozhodnutí 2005/323/ES (15) o požadavcích na bezpečnost u plovoucích předmětů pro volný čas používaných na vodě nebo ve vodě, které mají splňovat evropské normy. |
| --- | --- |

(21)

Dne 21. dubna 2005 přijala Komise rozhodnutí 2005/323/ES (15) o požadavcích na bezpečnost u plovoucích předmětů pro volný čas používaných na vodě nebo ve vodě, které mají splňovat evropské normy.

| (22) | Dopisem M/372 ze dne 5. září 2012 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci o vypracování evropských norem zaměřených na hlavní rizika spojená s plovoucími předměty pro volný čas používanými na vodě i ve vodě podle požadavků na bezpečnost. Na základě této žádosti přijal CEN řadu norem EN 15649-1:2009+A2:2013, EN 15649-2:2009+A2:2013, EN 15649-3:2009+A1:2012, EN 15649-4:2010+A1:2012, EN 15649-5:2009, EN 15649-6:2009+A1:2013, EN 15649-7:2009: Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě. Odkazy na tuto řadu norem byly zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie (16) na základě prováděcích rozhodnutí Komise 2014/359/EU (17), 2014/875/EU (18) a 2013/390/EU (19). |
| --- | --- |

(22)

Dopisem M/372 ze dne 5. září 2012 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci o vypracování evropských norem zaměřených na hlavní rizika spojená s plovoucími předměty pro volný čas používanými na vodě i ve vodě podle požadavků na bezpečnost. Na základě této žádosti přijal CEN řadu norem EN 15649-1:2009+A2:2013, EN 15649-2:2009+A2:2013, EN 15649-3:2009+A1:2012, EN 15649-4:2010+A1:2012, EN 15649-5:2009, EN 15649-6:2009+A1:2013, EN 15649-7:2009: Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě. Odkazy na tuto řadu norem byly zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie (16) na základě prováděcích rozhodnutí Komise 2014/359/EU (17), 2014/875/EU (18) a 2013/390/EU (19).

| (23) | S ohledem na nové poznatky a vývoj na trhu vypracoval CEN novou řadu evropské normy EN ISO 25649:2017 (části 1–7). |
| --- | --- |

(23)

S ohledem na nové poznatky a vývoj na trhu vypracoval CEN novou řadu evropské normy EN ISO 25649:2017 (části 1–7).

| (24) | Evropské normy EN ISO 25649:2017 (části 1–7) jsou v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkazy na tyto normy by proto měly být zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(24)

Evropské normy EN ISO 25649:2017 (části 1–7) jsou v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkazy na tyto normy by proto měly být zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.

| (25) | Evropské normy EN 913:2008, EN 957-4:2006+A1:2010, EN 957-5:2009, EN 957-8:1998, EN 957-9:2003, EN 957-10:2005, EN ISO 4210-2:2014, EN ISO 4210-6:2014, EN 14872:2006 a řada EN 15649 se nahrazují novými nebo pozměněnými evropskými normami, jejichž odkazy mají být zveřejněny tímto rozhodnutím. Je proto nutné, aby byly odkazy na tyto normy v Úředním věstníku Evropské unie (20) odstraněny. |
| --- | --- |

(25)

Evropské normy EN 913:2008, EN 957-4:2006+A1:2010, EN 957-5:2009, EN 957-8:1998, EN 957-9:2003, EN 957-10:2005, EN ISO 4210-2:2014, EN ISO 4210-6:2014, EN 14872:2006 a řada EN 15649 se nahrazují novými nebo pozměněnými evropskými normami, jejichž odkazy mají být zveřejněny tímto rozhodnutím. Je proto nutné, aby byly odkazy na tyto normy v Úředním věstníku Evropské unie (20) odstraněny.

| (26) | V zájmu jasnosti by měl být v jednom aktu zveřejněn úplný seznam odkazů na evropské normy vypracované na podporu směrnice 2001/95/ES a splňující požadavky, na které se mají vztahovat. Odkazy na evropské normy, které jsou aktuálně zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie (21), by proto měly být zahrnuty do tohoto rozhodnutí. V důsledku toho je třeba zrušit příslušná rozhodnutí Komise o zveřejnění těchto norem. |
| --- | --- |

(26)

V zájmu jasnosti by měl být v jednom aktu zveřejněn úplný seznam odkazů na evropské normy vypracované na podporu směrnice 2001/95/ES a splňující požadavky, na které se mají vztahovat. Odkazy na evropské normy, které jsou aktuálně zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie (21), by proto měly být zahrnuty do tohoto rozhodnutí. V důsledku toho je třeba zrušit příslušná rozhodnutí Komise o zveřejnění těchto norem.

| (27) | Soulad s příslušnou vnitrostátní normou přejímající evropskou normu, na niž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, zakládá předpoklad bezpečnosti, pokud jde o rizika a kategorie rizik, na něž se vztahuje příslušná vnitrostátní norma, od data zveřejnění odkazu na evropskou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění. |
| --- | --- |

(27)

Soulad s příslušnou vnitrostátní normou přejímající evropskou normu, na niž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, zakládá předpoklad bezpečnosti, pokud jde o rizika a kategorie rizik, na něž se vztahuje příslušná vnitrostátní norma, od data zveřejnění odkazu na evropskou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění.

| (28) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného směrnicí 2001/95/ES, |
| --- | --- |

(28)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného směrnicí 2001/95/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odkazy na evropské normy pro výrobky vypracované na podporu směrnice 2001/95/ES uvedené v příloze I tohoto rozhodnutí se zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 2

Odkazy na evropské normy pro výrobky vypracované na podporu směrnice 2001/95/ES uvedené v příloze II tohoto rozhodnutí se odstraňují z Úředního věstníku Evropské unie.

Článek 3

Rozhodnutí Komise C(2004) 1493 (22), rozhodnutí Komise 2005/718/ES (23), rozhodnutí 2006/514/ES, rozhodnutí Komise 2009/18/ES (24), rozhodnutí 2011/496/EU, prováděcí rozhodnutí Komise 2012/29/EU (25), prováděcí rozhodnutí 2013/390/EU, prováděcí rozhodnutí 2014/357/EU, prováděcí rozhodnutí Komise 2014/358/EU (26), prováděcí rozhodnutí 2014/359/EU, prováděcí rozhodnutí Komise 2014/531/EU (27), prováděcí rozhodnutí 2014/875/EU, prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/681, prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1345 (28) a prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1014 (29) se zrušují.

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 9. října 2019.

Za Komisi

Předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2011/479/EU ze dne 27. července 2011 o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro gymnastické nářadí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (Úř. věst. L 197, 29.7.2011, s. 13).

2

(3)  Sdělení Komise 2017/C 267/03 v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků (Úř. věst. C 267, 11.8.2017, s. 7).

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 13. června 2014 o souladu řady evropských norem EN 957 (části 2 a 4–10) a EN ISO 20957 (část 1) pro stacionární tréninková zařízení a deseti evropských norem pro gymnastické nářadí s obecným požadavkem na bezpečnost podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES a o zveřejnění odkazů na tyto normy v Úředním věstníku Evropské unie (Úř. věst. L 175, 14.6.2014, s. 40).

4

(5)  Rozhodnutí Komise 2011/786/EU ze dne 29. listopadu 2011 o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro kola, kola pro mladší děti a zavazadlové nosiče pro kola podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (Úř. věst. L 319, 2.12.2011, s. 106).

5

(6)  Sdělení Komise 2017/C 267/03 v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků (Úř. věst. C 267, 11.8.2017, s. 7).

6

(7)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/681 ze dne 29. dubna 2015 o zveřejnění odkazů na normu EN ISO 4210, části 1–9, pro městská a trekkingová jízdní kola, horská jízdní kola a závodní jízdní kola a normu EN ISO 8098 pro kola pro mladší děti v Úředním věstníku Evropské unie v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (Úř. věst. L 111, 30.4.2015, s. 30).

7

Úředním věstníku Evropské unie

(8)  Sdělení Komise 2017/C 267/03 v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků (Úř. věst. C 267, 11.8.2017, s. 7).

8

(9)  Rozhodnutí Komise 2006/514/ES ze dne 20. července 2006 o souladu některých norem s obecným požadavkem na bezpečnost podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES a se zveřejněním odkazů na ně v Úředním věstníku (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 35).

9

(10)  Rozhodnutí Komise 2008/264/ES ze dne 25. března 2008 o požadavcích na požární bezpečnost, kterou mají splňovat evropské normy pro cigarety podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (Úř. věst. L 83, 26.3.2008, s. 35).

10

(11)  Sdělení Komise 2017/C 267/03 v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků (Úř. věst. C 267, 11.8.2017, s. 7).

11

(12)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2011/496/EU ze dne 9. srpna 2011 o souladu normy EN 16156:2010 „Cigarety – Posouzení náchylnosti ke vznícení – Bezpečnostní požadavek“ a normy EN ISO 12863:2010 „Standardní metoda zkoušení pro posouzení náchylnosti cigaret ke vznícení“ s obecným požadavkem na bezpečnost podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES a o zveřejnění odkazů na normu EN 16156:2010 „Cigarety – Posouzení náchylnosti ke vznícení – Bezpečnostní požadavek“ a normu EN ISO 12863:2010 „Standardní metoda zkoušení pro posouzení náchylnosti cigaret ke vznícení“ v Úředním věstníku Evropské unie (Úř. věst. L 205, 10.8.2011, s. 31).

12

Úředním věstníku Evropské unie

(13)  Rozhodnutí Komise 2011/476/EU ze dne 27. července 2011 o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro stacionární tréninková zařízení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (Úř. věst. L 196, 28.7.2011, s. 16).

13

(14)  Sdělení Komise 2017/C 267/03 v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků (Úř. věst. C 267, 11.8.2017, s. 7).

14

(15)  Rozhodnutí Komise 2005/323/ES ze dne 21. dubna 2005 o požadavcích na bezpečnost u plovoucích předmětů pro volný čas používaných na vodě nebo ve vodě, které mají splňovat evropské normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (Úř. věst. L 104, 23.4.2005, s. 39).

15

(16)  Sdělení Komise 2017/C 267/03 v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků (Úř. věst. C 267, 11.8.2017, s. 7).

16

(17)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/359/EU ze dne 13. června 2014 o souladu evropských norem EN 15649-1:2009+A2:2013 a EN 15649-6:2009+A1:2013 pro plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě s obecným požadavkem na bezpečnost podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES a o zveřejnění odkazů na tyto normy v Úředním věstníku Evropské unie (Úř. věst. L 175, 14.6.2014, s. 45).

17

Úředním věstníku Evropské unie

(18)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/875/EU ze dne 4. prosince 2014 o zveřejnění odkazů na normu EN 15649-2:2009+A2:2013 pro plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě a na normu EN 957-6:2010+A1:2014 pro stacionární tréninková zařízení v Úředním věstníku Evropské unie v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (Úř. věst. L 349, 5.12.2014, s. 65).

18

Úředním věstníku Evropské unie

(19)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/390/EU ze dne 18. července 2013 o souladu řady evropských norem EN 15649 (části 1–7) pro plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě nebo ve vodě s obecným požadavkem na bezpečnost podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES a o zveřejnění odkazů na tyto normy v Úředním věstníku Evropské unie (Úř. věst. L 196, 19.7.2013, s. 22).

19

Úředním věstníku Evropské unie

(20)  Sdělení Komise 2017/C 267/03 v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků (Úř. věst. C 267, 11.8.2017, s. 7).

20

(21)  Sdělení Komise 2017/C 267/03 v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků (Úř. věst. C 267, 11.8.2017, s. 7).

21

(22)  Rozhodnutí Komise C(2004) 1493 ze dne 23. dubna 2004 o souladu některých norem s obecným požadavkem na bezpečnost podle směrnice 2001/95/ES a o zveřejnění odkazů na ně v Úředním věstníku.

22

(23)  Rozhodnutí Komise 2005/718/ES ze dne 13. října 2005 o souladu některých norem s obecným požadavkem na bezpečnost podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES a se zveřejněním odkazů na ně v Úředním věstníku (Úř. věst. L 271, 15.10.2005, s. 51).

23

(24)  Rozhodnutí Komise 2009/18/ES ze dne 22. prosince 2008 o souladu normy EN 1273:2005 týkající se chodítek pro děti s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES a o zveřejnění odkazu na normu v Úředním věstníku (Úř. věst. L 8, 13.1.2009, s. 29).

24

(25)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/29/EU ze dne 13. ledna 2012 o souladu normy EN 60065:2002/A12:2011 „Zvukové, obrazové a podobné elektronické přístroje – Požadavky na bezpečnost“ a normy EN 60950-1:2006/A12:2011 „Zařízení informační technologie – Bezpečnost – Část 1: Všeobecné požadavky“ s obecným požadavkem na bezpečnost podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES a o zveřejnění odkazů na uvedené normy v Úředním věstníku Evropské unie (Úř. věst. L 13, 17.1.2012, s. 7).

25

Úředním věstníku Evropské unie

(26)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/358/EU ze dne 13. června 2014 o souladu evropské normy EN 16281:2013 pro spotřebitelem montovaná zajišťovací zařízení odolná vůči manipulaci dětmi, určená pro okna a balkonové dveře, s obecným požadavkem na bezpečnost podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES a o zveřejnění odkazu na tuto normu v Úředním věstníku Evropské unie (Úř. věst. L 175, 14.6.2014, s. 43).

26

Úředním věstníku Evropské unie

(27)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/531/EU ze dne 14. srpna 2014 o souladu evropských norem EN 16433:2014 a EN 16434:2014 a některých kapitol evropské normy EN 13120:2009+A1:2014 pro vnitřní clony s obecným požadavkem na bezpečnost podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES a o zveřejnění odkazů na tyto normy v Úředním věstníku Evropské unie (Úř. věst. L 243, 15.8.2014, s. 54).

27

Úředním věstníku Evropské unie

(28)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1345 ze dne 31. července 2015 o zveřejnění odkazů na normy pro šňůry a šňůry na stažení u dětského oblečení, přenosná lůžka a nosné konstrukce, bezpečnostní zábrany a přebalovací jednotky pro domácí použití v Úředním věstníku Evropské unie v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (Úř. věst. L 207, 4.8.2015, s. 73).

28

(29)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1014 ze dne 15. června 2017 o zveřejnění odkazů na evropské normy EN 13869:2016 pro požadavky na bezpečnost pro děti, které musí splňovat zapalovače, a EN 13209-2:2015 pro nosiče dětí v Úředním věstníku Evropské unie v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (Úř. věst. L 153, 16.6.2017, s. 36).

29

Úředním věstníku Evropské unie

---

PŘÍLOHA I

| Č. | Odkaz na normu |
| --- | --- |
| 1. | EN 581-1:2006
  Venkovní nábytek – Sedačky a stoly pro kempování, domácí a další použití – Část 1: Základní bezpečnostní požadavky |
| 2. | EN 913:2018
  Gymnastické nářadí – Obecné bezpečnostní požadavky a metody zkoušení |
| 3. | EN 914:2008
  Gymnastické nářadí – Bradla paralelní a bradla o nestejné výšce žerdí – Požadavky a metody zkoušení včetně bezpečnosti |
| 4. | EN 915:2008
  Gymnastické nářadí – Bradla o nestejné výšce žerdí – Požadavky a metody zkoušení včetně bezpečnosti |
| 5. | EN 916:2003
  Gymnastické nářadí – Tělocvičné bedny – Požadavky a zkušební metody zahrnující bezpečnost |
| 6. | EN 957-2:2003
  Stacionární tréninková zařízení – Část 2: Posilovací tréninková zařízení, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody |
| 7. | EN 957-6:2010+A1:2014
  Stacionární tréninková zařízení – Část 6: Běžecké trenažéry, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení |
| 8. | EN 957-7:1998
  Stacionární tréninková zařízení – Část 7: Veslovací trenažéry, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody |
| 9. | EN 1129-1:1995
  Nábytek – Sklápěcí postele – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 1: Bezpečnostní požadavky |
| 10. | EN 1129-2:1995
  Nábytek – Sklápěcí postele – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 2: Zkušební metody |
| 11. | EN 1130-1:1996
  Nábytek – Koše a kolébky pro bytové použití – Část 1: Bezpečnostní požadavky |
| 12. | EN 1130-2:1996
  Nábytek – Koše a kolébky pro bytové použití – Část 2: Zkušební metody |
| 13. | EN 1273:2005
  Výrobky pro péči o dítě – Chodítka pro děti – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení |
| 14. | EN 1466:2014
  Výrobky pro péči o dítě – Přenosná lůžka a nosné konstrukce – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení |
| 15. | EN 1651:1999
  Zařízení pro padákové létání – Postroje – Bezpečnostní požadavky a zkoušky konstrukce |
| 16. | EN 1930:2011
  Výrobky pro péči o dítě – Bezpečnostní zábrany – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení |
| 17. | EN ISO 4210-1:2014
  Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 1: Termíny a definice (ISO 4210-1:2014) |
| 18. | EN ISO 4210-2:2015
  Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 2: Požadavky na městská a trekkingová jízdní kola, na jízdní kola pro mládež, na horská a závodní jízdní kola (ISO 4210-2:2015) |
| 19. | EN ISO 4210-3:2014
  Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 3: Obecné zkušební metody (ISO 4210-3:2014) |
| 20. | EN ISO 4210-4:2014
  Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 4: Zkušební metody pro brzdění (ISO 4210-4:2014) |
| 21. | EN ISO 4210-5:2014
  Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 5: Zkušební metody pro řízení (ISO 4210-5:2014, Corrected version/Opravené znění 2015-02-01) |
| 22. | EN ISO 4210-6:2015
  Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 6: Zkušební metody pro rám a vidlici (ISO 4210-6:2015) |
| 23. | EN ISO 4210-7:2014
  Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 7: Zkušební metody pro kola a ráfky (ISO 4210-7:2014) |
| 24. | EN ISO 4210-8:2014
  Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 8: Zkušební metody pro systém pohonu a pedálů (ISO 4210-8:2014) |
| 25. | EN ISO 4210-9:2014
  Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 9: Zkušební metody pro sedlo a sedlovku (ISO 4210-9:2014) |
| 26. | EN ISO 8098:2014
  Jízdní kola – Požadavky na bezpečnost dětských jízdních kol (ISO 8098:2014) |
| 27. | EN ISO 9994:2006
  Zapalovače – Bezpečnostní specifikace (ISO 9994:2005) |
| 28. | EN ISO 11243:2016
  Jízdní kola – Zavazadlové nosiče pro jízdní kola – Požadavky a zkušební metody (ISO 11243:2016) |
| 29. | EN 12196:2003
  Gymnastické nářadí – Kůň a koza – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody |
| 30. | EN 12197:1997
  Gymnastické nářadí – Hrazda – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody |
| 31. | EN 12221-1:2008+A1:2013
  Výrobky pro péči o dítě – Přebalovací jednotky pro domácí použití – Část 1: Bezpečnostní požadavky |
| 32. | EN 12221-2:2008+A1:2013
  Výrobky pro péči o dítě – Přebalovací jednotky pro domácí použití – Část 2: Zkušební metody |
| 33. | EN 12346:1998
  Gymnastické nářadí – Žebřiny, průlezky a šplhací rámy – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody |
| 34. | EN 12432:1998
  Gymnastické nářadí – Kladina – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody |
| 35. | EN 12491:2001
  Padákové létání – Záložní padák – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody |
| 36. | EN 12655:1998
  Gymnastické nářadí – Gymnastické kruhy – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody |
| 37. | EN ISO 12863:2010
  Standardní metoda zkoušení pro posouzení náchylnosti cigaret ke vznícení (ISO 12863:2010)
  EN ISO 12863:2010/A1:2016 |
| 38. | EN 13120:2009+A1:2014
  Vnitřní clony – Funkční a bezpečnostní požadavky |
| 39. | EN 13209-1:2004
  Výrobky pro péči o dítě – Nosiče dětí – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení – Část 1: Nosiče na záda s rámem |
| 40. | EN 13209-2:2015
  Výrobky pro péči o dítě – Nosiče dětí – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení – Část 2: Měkký nosič |
| 41. | EN 13219:2008
  Gymnastické nářadí – Trampolíny – Funkční a bezpečnostní požadavky, metody zkoušení |
| 42. | EN 13319:2000
  Potápěčská výzbroj – Hloubkoměry a hloubkoměry kombinované s měřením času – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody |
| 43. | EN 13869:2016
  Zapalovače – Zapalovače odolné dětem - Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení |
| 44. | EN 13899:2003
  Kolečková sportovní zařízení – Kolečkové brusle – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody |
| 45. | EN 14059:2002
  Ozdobné olejové svítilny – Požadavky na bezpečnost a zkušební metody |
| 46. | EN 14344:2004
  Výrobky pro péči o dítě – Cyklosedačky – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení |
| 47. | EN 14350-1:2004
  Výrobky pro péči o dítě – Vybavení pro pití – Část 1: Všeobecné a mechanické požadavky a zkoušky |
| 48. | EN 14682:2014
  Bezpečnost dětského oblečení – Šňůry a šňůry na stažení u dětského oblečení – Specifikace |
| 49. | EN 16156:2010
  Cigarety – Posouzení náchylnosti ke vznícení – Bezpečnostní požadavek |
| 50. | EN 16281:2013
  Výrobky pro ochranu dětí – Spotřebitelem montovaná zajišťovací zařízení odolná vůči manipulaci dětmi, určená pro okna a balkonové dveře – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení |
| 51. | EN 16433:2014
  Vnitřní clony – Ochrana proti nebezpečí uškrcení – Zkušební metody |
| 52. | EN 16434:2014
  Vnitřní clony – Ochrana proti nebezpečí uškrcení – Požadavky a zkušební metody pro bezpečnostní zařízení |
| 53. | EN ISO 20957-1:2013
  Stacionární tréninková zařízení – Část 1: Základní bezpečnostní požadavky a zkušební metody (ISO 20957-1:2013) |
| 54. | EN ISO 20957-4:2016
  Stacionární tréninková zařízení – Část 4: Posilovací lavice, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení (ISO 20957-4:2016) |
| 55. | EN ISO 20957-5:2016
  Stacionární tréninková zařízení – Část 5: Tréninkové cyklotrenažery a rotopedy pro procvičování horní části těla, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení (ISO 20957-5:2016) |
| 56. | EN ISO 20957-8:2017
  Stacionární tréninková zařízení – Část 8: Šlapadla, simulátory schodů a stoupadla – Další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody (ISO 20957-8:2017) |
| 57. | EN ISO 20957-9:2016
  Stacionární tréninková zařízení – Část 9: Eliptická tréninková zařízení, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody (ISO 20957-9:2016) |
| 58. | EN ISO 20957-10:2017
  Stacionární tréninková zařízení – Část 10: Cvičební jízdní kola s pevným kolem nebo bez otočného kola, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody (ISO 20957-10:2017) |
| 59. | EN ISO 25649-1:2017
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 1: Klasifikace, materiály, obecné požadavky a metody zkoušení (ISO 25649-1:2017) |
| 60. | EN ISO 25649-2:2017
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 2: Informace pro spotřebitele (ISO 25649-2:2017) |
| 61. | EN ISO 25649-3:2017
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 3: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy A (ISO 25649-3:2017) |
| 62. | EN ISO 25649-4:2017
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 4: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy B (ISO 25649-4:2017) |
| 63. | EN ISO 25649-5:2017
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 5: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy C (ISO 25649-5:2017) |
| 64. | EN ISO 25649-6:2017
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 6: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy D (ISO 25649-6:2017) |
| 65. | EN ISO 25649-7:2017
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 7: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy E (ISO 25649-7:2017) |
| 66. | EN 60065:2002
  Zvukové, obrazové a podobné elektronické přístroje – Požadavky na bezpečnost IEC 60065:2001 (Modifikovaná)
  EN 60065:2002/A12:2011 |
| 67. | EN 60950-1:2006
  Zařízení informační technologie – Bezpečnost – Část 1: Všeobecné požadavky IEC 60950-1:2005 (Modifikovaná)
  EN 60950-1:2006/A12:2011 |

Č.

Odkaz na normu

1.

EN 581-1:2006

Venkovní nábytek – Sedačky a stoly pro kempování, domácí a další použití – Část 1: Základní bezpečnostní požadavky

2.

EN 913:2018

Gymnastické nářadí – Obecné bezpečnostní požadavky a metody zkoušení

3.

EN 914:2008

Gymnastické nářadí – Bradla paralelní a bradla o nestejné výšce žerdí – Požadavky a metody zkoušení včetně bezpečnosti

4.

EN 915:2008

Gymnastické nářadí – Bradla o nestejné výšce žerdí – Požadavky a metody zkoušení včetně bezpečnosti

5.

EN 916:2003

Gymnastické nářadí – Tělocvičné bedny – Požadavky a zkušební metody zahrnující bezpečnost

6.

EN 957-2:2003

Stacionární tréninková zařízení – Část 2: Posilovací tréninková zařízení, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody

7.

EN 957-6:2010+A1:2014

Stacionární tréninková zařízení – Část 6: Běžecké trenažéry, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení

8.

EN 957-7:1998

Stacionární tréninková zařízení – Část 7: Veslovací trenažéry, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody

9.

EN 1129-1:1995

Nábytek – Sklápěcí postele – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 1: Bezpečnostní požadavky

10.

EN 1129-2:1995

Nábytek – Sklápěcí postele – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 2: Zkušební metody

11.

EN 1130-1:1996

Nábytek – Koše a kolébky pro bytové použití – Část 1: Bezpečnostní požadavky

12.

EN 1130-2:1996

Nábytek – Koše a kolébky pro bytové použití – Část 2: Zkušební metody

13.

EN 1273:2005

Výrobky pro péči o dítě – Chodítka pro děti – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení

14.

EN 1466:2014

Výrobky pro péči o dítě – Přenosná lůžka a nosné konstrukce – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení

15.

EN 1651:1999

Zařízení pro padákové létání – Postroje – Bezpečnostní požadavky a zkoušky konstrukce

16.

EN 1930:2011

Výrobky pro péči o dítě – Bezpečnostní zábrany – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení

17.

EN ISO 4210-1:2014

Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 1: Termíny a definice (ISO 4210-1:2014)

18.

EN ISO 4210-2:2015

Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 2: Požadavky na městská a trekkingová jízdní kola, na jízdní kola pro mládež, na horská a závodní jízdní kola (ISO 4210-2:2015)

19.

EN ISO 4210-3:2014

Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 3: Obecné zkušební metody (ISO 4210-3:2014)

20.

EN ISO 4210-4:2014

Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 4: Zkušební metody pro brzdění (ISO 4210-4:2014)

21.

EN ISO 4210-5:2014

Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 5: Zkušební metody pro řízení (ISO 4210-5:2014, Corrected version/Opravené znění 2015-02-01)

22.

EN ISO 4210-6:2015

Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 6: Zkušební metody pro rám a vidlici (ISO 4210-6:2015)

23.

EN ISO 4210-7:2014

Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 7: Zkušební metody pro kola a ráfky (ISO 4210-7:2014)

24.

EN ISO 4210-8:2014

Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 8: Zkušební metody pro systém pohonu a pedálů (ISO 4210-8:2014)

25.

EN ISO 4210-9:2014

Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 9: Zkušební metody pro sedlo a sedlovku (ISO 4210-9:2014)

26.

EN ISO 8098:2014

Jízdní kola – Požadavky na bezpečnost dětských jízdních kol (ISO 8098:2014)

27.

EN ISO 9994:2006

Zapalovače – Bezpečnostní specifikace (ISO 9994:2005)

28.

EN ISO 11243:2016

Jízdní kola – Zavazadlové nosiče pro jízdní kola – Požadavky a zkušební metody (ISO 11243:2016)

29.

EN 12196:2003

Gymnastické nářadí – Kůň a koza – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody

30.

EN 12197:1997

Gymnastické nářadí – Hrazda – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody

31.

EN 12221-1:2008+A1:2013

Výrobky pro péči o dítě – Přebalovací jednotky pro domácí použití – Část 1: Bezpečnostní požadavky

32.

EN 12221-2:2008+A1:2013

Výrobky pro péči o dítě – Přebalovací jednotky pro domácí použití – Část 2: Zkušební metody

33.

EN 12346:1998

Gymnastické nářadí – Žebřiny, průlezky a šplhací rámy – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody

34.

EN 12432:1998

Gymnastické nářadí – Kladina – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody

35.

EN 12491:2001

Padákové létání – Záložní padák – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody

36.

EN 12655:1998

Gymnastické nářadí – Gymnastické kruhy – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody

37.

EN ISO 12863:2010

Standardní metoda zkoušení pro posouzení náchylnosti cigaret ke vznícení (ISO 12863:2010)

EN ISO 12863:2010/A1:2016

38.

EN 13120:2009+A1:2014

Vnitřní clony – Funkční a bezpečnostní požadavky

39.

EN 13209-1:2004

Výrobky pro péči o dítě – Nosiče dětí – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení – Část 1: Nosiče na záda s rámem

40.

EN 13209-2:2015

Výrobky pro péči o dítě – Nosiče dětí – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení – Část 2: Měkký nosič

41.

EN 13219:2008

Gymnastické nářadí – Trampolíny – Funkční a bezpečnostní požadavky, metody zkoušení

42.

EN 13319:2000

Potápěčská výzbroj – Hloubkoměry a hloubkoměry kombinované s měřením času – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody

43.

EN 13869:2016

Zapalovače – Zapalovače odolné dětem - Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení

44.

EN 13899:2003

Kolečková sportovní zařízení – Kolečkové brusle – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody

45.

EN 14059:2002

Ozdobné olejové svítilny – Požadavky na bezpečnost a zkušební metody

46.

EN 14344:2004

Výrobky pro péči o dítě – Cyklosedačky – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení

47.

EN 14350-1:2004

Výrobky pro péči o dítě – Vybavení pro pití – Část 1: Všeobecné a mechanické požadavky a zkoušky

48.

EN 14682:2014

Bezpečnost dětského oblečení – Šňůry a šňůry na stažení u dětského oblečení – Specifikace

49.

EN 16156:2010

Cigarety – Posouzení náchylnosti ke vznícení – Bezpečnostní požadavek

50.

EN 16281:2013

Výrobky pro ochranu dětí – Spotřebitelem montovaná zajišťovací zařízení odolná vůči manipulaci dětmi, určená pro okna a balkonové dveře – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení

51.

EN 16433:2014

Vnitřní clony – Ochrana proti nebezpečí uškrcení – Zkušební metody

52.

EN 16434:2014

Vnitřní clony – Ochrana proti nebezpečí uškrcení – Požadavky a zkušební metody pro bezpečnostní zařízení

53.

EN ISO 20957-1:2013

Stacionární tréninková zařízení – Část 1: Základní bezpečnostní požadavky a zkušební metody (ISO 20957-1:2013)

54.

EN ISO 20957-4:2016

Stacionární tréninková zařízení – Část 4: Posilovací lavice, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení (ISO 20957-4:2016)

55.

EN ISO 20957-5:2016

Stacionární tréninková zařízení – Část 5: Tréninkové cyklotrenažery a rotopedy pro procvičování horní části těla, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení (ISO 20957-5:2016)

56.

EN ISO 20957-8:2017

Stacionární tréninková zařízení – Část 8: Šlapadla, simulátory schodů a stoupadla – Další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody (ISO 20957-8:2017)

57.

EN ISO 20957-9:2016

Stacionární tréninková zařízení – Část 9: Eliptická tréninková zařízení, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody (ISO 20957-9:2016)

58.

EN ISO 20957-10:2017

Stacionární tréninková zařízení – Část 10: Cvičební jízdní kola s pevným kolem nebo bez otočného kola, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody (ISO 20957-10:2017)

59.

EN ISO 25649-1:2017

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 1: Klasifikace, materiály, obecné požadavky a metody zkoušení (ISO 25649-1:2017)

60.

EN ISO 25649-2:2017

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 2: Informace pro spotřebitele (ISO 25649-2:2017)

61.

EN ISO 25649-3:2017

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 3: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy A (ISO 25649-3:2017)

62.

EN ISO 25649-4:2017

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 4: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy B (ISO 25649-4:2017)

63.

EN ISO 25649-5:2017

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 5: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy C (ISO 25649-5:2017)

64.

EN ISO 25649-6:2017

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 6: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy D (ISO 25649-6:2017)

65.

EN ISO 25649-7:2017

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 7: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy E (ISO 25649-7:2017)

66.

EN 60065:2002

Zvukové, obrazové a podobné elektronické přístroje – Požadavky na bezpečnost IEC 60065:2001 (Modifikovaná)

EN 60065:2002/A12:2011

67.

EN 60950-1:2006

Zařízení informační technologie – Bezpečnost – Část 1: Všeobecné požadavky IEC 60950-1:2005 (Modifikovaná)

EN 60950-1:2006/A12:2011

---

PŘÍLOHA II

| Č. | Odkaz na normu |
| --- | --- |
| 1. | EN 913:2008
  Gymnastické nářadí – Všeobecné bezpečnostní požadavky a metody zkoušení |
| 2. | EN 957-4:2006+A1:2010
  Stacionární tréninková zařízení – Část 4: Posilovací lavice, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení |
| 3. | EN 957-5:2009
  Stacionární tréninková zařízení – Část 5: Tréninkové cyklotrenažery a rotopedy pro procvičování i horní části těla, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení |
| 4. | EN 957-8:1998
  Stacionární tréninková zařízení – Část 8: Šlapadla, simulátory schodů a stoupadla – Další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody |
| 5. | EN 957-9:2003
  Stacionární tréninková zařízení – Část 9: Eliptická tréninková zařízení, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody |
| 6. | EN 957-10:2005
  Stacionární tréninková zařízení – Část 10: Cvičební jízdní kola s pevným kolem nebo bez otočného kola, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody |
| 7. | EN ISO 4210-2:2014
  Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 2: Požadavky na městská a trekkingová jízdní kola, na jízdní kola pro mládež, na horská a závodní jízdní kola (ISO 4210-2:2014) |
| 8. | EN ISO 4210-6:2014
  Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 6: Zkušební metody pro rám a vidlici (ISO 4210-6:2014) |
| 9. | EN ISO 12863:2010
  Standardní metoda zkoušení pro posouzení náchylnosti cigaret ke vznícení (ISO 12863:2010) |
| 10. | EN 14872:2006
  Jízdní kola – Příslušenství jízdních kol – Zavazadlové nosiče |
| 11. | EN 15649-1:2009+A2:2013
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 1: Klasifikace, materiály, obecné požadavky a metody zkoušení |
| 12. | EN 15649-2:2009+A2:2013
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 2: Informace pro spotřebitele |
| 13. | EN 15649-3:2009+A1:2012
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 3: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy A |
| 14. | EN 15649-4:2010+A1:2012
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 4: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy B |
| 15. | EN 15649-5:2009
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 5: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy C |
| 16. | EN 15649-6:2009+A1:2013
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 6: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy D |
| 17. | EN 15649-7:2009
  Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 7: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy E |

Č.

Odkaz na normu

1.

EN 913:2008

Gymnastické nářadí – Všeobecné bezpečnostní požadavky a metody zkoušení

2.

EN 957-4:2006+A1:2010

Stacionární tréninková zařízení – Část 4: Posilovací lavice, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení

3.

EN 957-5:2009

Stacionární tréninková zařízení – Část 5: Tréninkové cyklotrenažery a rotopedy pro procvičování i horní části těla, další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení

4.

EN 957-8:1998

Stacionární tréninková zařízení – Část 8: Šlapadla, simulátory schodů a stoupadla – Další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody

5.

EN 957-9:2003

Stacionární tréninková zařízení – Část 9: Eliptická tréninková zařízení, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody

6.

EN 957-10:2005

Stacionární tréninková zařízení – Část 10: Cvičební jízdní kola s pevným kolem nebo bez otočného kola, další specifické bezpečnostní požadavky a zkušební metody

7.

EN ISO 4210-2:2014

Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 2: Požadavky na městská a trekkingová jízdní kola, na jízdní kola pro mládež, na horská a závodní jízdní kola (ISO 4210-2:2014)

8.

EN ISO 4210-6:2014

Jízdní kola – Bezpečnostní požadavky na jízdní kola – Část 6: Zkušební metody pro rám a vidlici (ISO 4210-6:2014)

9.

EN ISO 12863:2010

Standardní metoda zkoušení pro posouzení náchylnosti cigaret ke vznícení (ISO 12863:2010)

10.

EN 14872:2006

Jízdní kola – Příslušenství jízdních kol – Zavazadlové nosiče

11.

EN 15649-1:2009+A2:2013

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 1: Klasifikace, materiály, obecné požadavky a metody zkoušení

12.

EN 15649-2:2009+A2:2013

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 2: Informace pro spotřebitele

13.

EN 15649-3:2009+A1:2012

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 3: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy A

14.

EN 15649-4:2010+A1:2012

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 4: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy B

15.

EN 15649-5:2009

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 5: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy C

16.

EN 15649-6:2009+A1:2013

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 6: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy D

17.

EN 15649-7:2009

Plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě i ve vodě – Část 7: Další specifické bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro prostředky třídy E

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 10.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/75 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/75

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO V PŘENESENÉ PRAVOMOCI

č. 42/19/COL

ze dne 17. června 2019

o vynětí provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku z uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU [2019/...]

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

s ohledem na akt uvedený v bodě 4 přílohy XVI Dohody o EHP, kterým se stanoví postupy pro zadávání veřejných zakázek v odvětví veřejných služeb (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (1) (dále jen „směrnice“)), a zejména na články 34 a 35 uvedené směrnice,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na články 1 a 3 protokolu 1 k této dohodě,

po konzultaci výboru ESVO pro veřejné zakázky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   SKUTEČNOSTI

SKUTEČNOSTI

| (1) | Po diskusích před podáním oznámení obdržel Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) dne 27. listopadu 2018 od podniku Nettbuss AS, nyní Vy Buss AS (dále jen „žadatel“), žádost podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2014/25/EU (dále jen „žádost“) (2). |
| --- | --- |

(1)

Po diskusích před podáním oznámení obdržel Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) dne 27. listopadu 2018 od podniku Nettbuss AS, nyní Vy Buss AS (dále jen „žadatel“), žádost podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2014/25/EU (dále jen „žádost“) (2).

2

| (2) | Žádost se týká provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku. Žádost se netýká činností v oblasti řízení veřejné dopravy, které v praxi vykonávají orgány veřejné dopravy (3). |
| --- | --- |

(2)

Žádost se týká provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku. Žádost se netýká činností v oblasti řízení veřejné dopravy, které v praxi vykonávají orgány veřejné dopravy (3).

3

| (3) | Žadatel je „veřejným podnikem“ ve smyslu směrnice, jelikož norské ministerstvo dopravy a spojů drží nepřímo 100 % jeho upsaného kapitálu, a to prostřednictvím vlastnictví podniku NSB AS, nyní Vygruppen AS (skupina působící v odvětví dopravy, jejíž součástí je i žadatel) (4). |
| --- | --- |

(3)

Žadatel je „veřejným podnikem“ ve smyslu směrnice, jelikož norské ministerstvo dopravy a spojů drží nepřímo 100 % jeho upsaného kapitálu, a to prostřednictvím vlastnictví podniku NSB AS, nyní Vygruppen AS (skupina působící v odvětví dopravy, jejíž součástí je i žadatel) (4).

4

| (4) | Žadatel vykonává jednu z činností spadajících do oblasti působnosti směrnice, a je tedy „zadavatelem“ ve smyslu směrnice. |
| --- | --- |

(4)

Žadatel vykonává jednu z činností spadajících do oblasti působnosti směrnice, a je tedy „zadavatelem“ ve smyslu směrnice.

| (5) | Podle § 2–9 norského předpisu č. 975 ze dne 12. srpna 2016 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (5) mohou zadavatelé podávat žádosti podle článku 35 směrnice. |
| --- | --- |

(5)

Podle § 2–9 norského předpisu č. 975 ze dne 12. srpna 2016 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (5) mohou zadavatelé podávat žádosti podle článku 35 směrnice.

5

| (6) | Žádost byla doprovázena odůvodněným a podloženým stanoviskem norského orgánu pro hospodářskou soutěž ze dne 29. června 2018, v němž byl vyvozen závěr, že žadatel je při poskytování služeb veřejné autobusové dopravy přímo vystaven hospodářské soutěži a že přístup na trh pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku není omezený (6). |
| --- | --- |

(6)

Žádost byla doprovázena odůvodněným a podloženým stanoviskem norského orgánu pro hospodářskou soutěž ze dne 29. června 2018, v němž byl vyvozen závěr, že žadatel je při poskytování služeb veřejné autobusové dopravy přímo vystaven hospodářské soutěži a že přístup na trh pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku není omezený (6).

6

| (7) | Kontrolní úřad informoval Norsko o přijetí žádosti dne 30. listopadu 2018 (7). |
| --- | --- |

(7)

Kontrolní úřad informoval Norsko o přijetí žádosti dne 30. listopadu 2018 (7).

7

| (8) | V souladu s bodem 1 přílohy IV směrnice 2014/25/EU má Kontrolní úřad 130 pracovních dnů na to, aby o žádosti rozhodl, a to do 18. června 2019 (8). |
| --- | --- |

(8)

V souladu s bodem 1 přílohy IV směrnice 2014/25/EU má Kontrolní úřad 130 pracovních dnů na to, aby o žádosti rozhodl, a to do 18. června 2019 (8).

8

| (9) | Podle rozhodnutí v přenesené pravomoci č. 037/19/COL ze dne 23. dubna 2019 (9) požádal Kontrolní úřad výbor ESVO pro veřejné zakázky o vydání stanoviska v rámci poradního postupu stanoveného v článku 2 rozhodnutí Stálého výboru č. 3/2012 (10). |
| --- | --- |

(9)

Podle rozhodnutí v přenesené pravomoci č. 037/19/COL ze dne 23. dubna 2019 (9) požádal Kontrolní úřad výbor ESVO pro veřejné zakázky o vydání stanoviska v rámci poradního postupu stanoveného v článku 2 rozhodnutí Stálého výboru č. 3/2012 (10).

9

10

| (10) | Výbor ESVO pro veřejné zakázky přijal jednomyslně kladné stanovisko k návrhu rozhodnutí Kontrolního úřadu písemným postupem dne 22. května 2019 (11). |
| --- | --- |

(10)

Výbor ESVO pro veřejné zakázky přijal jednomyslně kladné stanovisko k návrhu rozhodnutí Kontrolního úřadu písemným postupem dne 22. května 2019 (11).

11

2.   PRÁVNÍ RÁMEC

PRÁVNÍ RÁMEC

| (11) | Směrnice se vztahuje mimo jiné na zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu činností souvisejících s poskytováním nebo provozem sítí určených k poskytování služeb veřejnosti v oblasti autobusové dopravy (12). |
| --- | --- |

(11)

Směrnice se vztahuje mimo jiné na zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu činností souvisejících s poskytováním nebo provozem sítí určených k poskytování služeb veřejnosti v oblasti autobusové dopravy (12).

12

| (12) | Podle článku 11 druhého pododstavce směrnice se má za to, že síť existuje tam, kde je služba poskytována podle provozních podmínek stanovených příslušným orgánem státu, jako jsou podmínky pro obsluhované trasy, kapacita, která má být k dispozici, nebo četnost služeb. |
| --- | --- |

(12)

Podle článku 11 druhého pododstavce směrnice se má za to, že síť existuje tam, kde je služba poskytována podle provozních podmínek stanovených příslušným orgánem státu, jako jsou podmínky pro obsluhované trasy, kapacita, která má být k dispozici, nebo četnost služeb.

| (13) | V rozsudku ve věci SJ (13) Soudní dvůr při výkladu ustanovení čl. 5 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (14) (jehož znění je totožné s článkem 11 směrnice) v souvislosti se železničními sítěmi uvedl, že
  „... je třeba učinit závěr, že činnost týkající se „provozu sítí“ odkazuje na výkon práva na využívání železniční sítě za účelem poskytování dopravních služeb, kdežto činnost týkající se „poskytování sítí“ odkazuje na správu sítě“
   (15). Soudní dvůr dospěl k závěru, že
  „čl. 5 odst. 1 první pododstavec směrnice 2004/17 musí být vykládán v tom smyslu, že činnost provozovaná železničním podnikem, která spočívá v poskytování dopravních služeb veřejnosti při výkonu práva na využívání železniční sítě, je „provozem sítí“ ve smyslu této směrnice“
   (16). „Provozování veřejné autobusové dopravy“ v Norsku je v oblasti autobusové dopravy ekvivalentem činnosti železničního podniku, na niž se odkazuje v rozsudku ve věci SJ v oblasti železniční dopravy, jedná se tudíž o činnost, na kterou se vztahuje směrnice. |
| --- | --- |

(13)

V rozsudku ve věci SJ (13) Soudní dvůr při výkladu ustanovení čl. 5 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (14) (jehož znění je totožné s článkem 11 směrnice) v souvislosti se železničními sítěmi uvedl, že
  „... je třeba učinit závěr, že činnost týkající se „provozu sítí“ odkazuje na výkon práva na využívání železniční sítě za účelem poskytování dopravních služeb, kdežto činnost týkající se „poskytování sítí“ odkazuje na správu sítě“
   (15). Soudní dvůr dospěl k závěru, že
  „čl. 5 odst. 1 první pododstavec směrnice 2004/17 musí být vykládán v tom smyslu, že činnost provozovaná železničním podnikem, která spočívá v poskytování dopravních služeb veřejnosti při výkonu práva na využívání železniční sítě, je „provozem sítí“ ve smyslu této směrnice“
   (16). „Provozování veřejné autobusové dopravy“ v Norsku je v oblasti autobusové dopravy ekvivalentem činnosti železničního podniku, na niž se odkazuje v rozsudku ve věci SJ v oblasti železniční dopravy, jedná se tudíž o činnost, na kterou se vztahuje směrnice.

13

14

„... je třeba učinit závěr, že činnost týkající se „provozu sítí“ odkazuje na výkon práva na využívání železniční sítě za účelem poskytování dopravních služeb, kdežto činnost týkající se „poskytování sítí“ odkazuje na správu sítě“

15

„čl. 5 odst. 1 první pododstavec směrnice 2004/17 musí být vykládán v tom smyslu, že činnost provozovaná železničním podnikem, která spočívá v poskytování dopravních služeb veřejnosti při výkonu práva na využívání železniční sítě, je „provozem sítí“ ve smyslu této směrnice“

16

| (14) | V článku 34 směrnice je stanoveno, že zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon jedné z činností, na něž se směrnice vztahuje, se směrnicí neřídí, pokud je ve státě, ve kterém má být činnost vykonávána, tato činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštnostem dotyčného odvětví. |
| --- | --- |

(14)

V článku 34 směrnice je stanoveno, že zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon jedné z činností, na něž se směrnice vztahuje, se směrnicí neřídí, pokud je ve státě, ve kterém má být činnost vykonávána, tato činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštnostem dotyčného odvětví.

| (15) | V článku 35 směrnice je uveden postup pro stanovení, zda je použitelná výjimka uvedená v článku 34. V upraveném znění je uvedeno, že stát, nebo stanoví-li tak právní předpisy dotčeného státu, zadavatel může podat Kontrolnímu úřadu žádost, aby stanovil, že se směrnice nevztahuje na zadávání zakázek nebo organizaci soutěží o návrh ve vztahu k dané činnosti. Kontrolní úřad přijme rozhodnutí o tom, zda je činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup (na základě kritérií stanovených v článku 34). |
| --- | --- |

(15)

V článku 35 směrnice je uveden postup pro stanovení, zda je použitelná výjimka uvedená v článku 34. V upraveném znění je uvedeno, že stát, nebo stanoví-li tak právní předpisy dotčeného státu, zadavatel může podat Kontrolnímu úřadu žádost, aby stanovil, že se směrnice nevztahuje na zadávání zakázek nebo organizaci soutěží o návrh ve vztahu k dané činnosti. Kontrolní úřad přijme rozhodnutí o tom, zda je činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup (na základě kritérií stanovených v článku 34).

| (16) | Tímto rozhodnutím není dotčeno použití předpisů o hospodářské soutěži (17) ani jiných oblastí práva EHP. Kritéria a metodika použité k posouzení přímého vystavení hospodářské soutěži podle článku 34 směrnice 2014/25/EU nejsou nutně totožné s kritérii a metodikou používanými k posouzení podle článků 53 nebo 54 Dohody o EHP nebo nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (18), ve znění začleněném do Dohody o EHP (19). |
| --- | --- |

(16)

Tímto rozhodnutím není dotčeno použití předpisů o hospodářské soutěži (17) ani jiných oblastí práva EHP. Kritéria a metodika použité k posouzení přímého vystavení hospodářské soutěži podle článku 34 směrnice 2014/25/EU nejsou nutně totožné s kritérii a metodikou používanými k posouzení podle článků 53 nebo 54 Dohody o EHP nebo nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (18), ve znění začleněném do Dohody o EHP (19).

17

18

19

| (17) | Cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda je činnost, jíž se žádost týká, vystavena takové míře hospodářské soutěže (na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotyčné činnosti probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější. |
| --- | --- |

(17)

Cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda je činnost, jíž se žádost týká, vystavena takové míře hospodářské soutěže (na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotyčné činnosti probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější.

3.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

3.1.   Volný přístup na trh

Volný přístup na trh

| (18) | V daném případě je příslušnou činností provozování veřejné autobusové dopravy. Tato činnost je vykonávána na základě zakázek zadaných orgány veřejné dopravy. V Norsku existují různé druhy služeb autobusové dopravy (viz 41. bod odůvodnění) a na příslušnou činnost se na vnitrostátní úrovni odkazuje jako na provozování pravidelné autobusové dopravy. |
| --- | --- |

(18)

V daném případě je příslušnou činností provozování veřejné autobusové dopravy. Tato činnost je vykonávána na základě zakázek zadaných orgány veřejné dopravy. V Norsku existují různé druhy služeb autobusové dopravy (viz 41. bod odůvodnění) a na příslušnou činnost se na vnitrostátní úrovni odkazuje jako na provozování pravidelné autobusové dopravy.

| (19) | Co se týká provozování veřejné autobusové dopravy, neexistují příslušné právní předpisy EHP, na jejichž základě lze předpokládat volný přístup na trh podle čl. 34 odst. 3 směrnice. Proto je nezbytné provést příslušné posouzení na základě regulačního rámce a praxe orgánů veřejné dopravy, jež by mělo prokázat, že přístup na trh je volný fakticky i právně. |
| --- | --- |

(19)

Co se týká provozování veřejné autobusové dopravy, neexistují příslušné právní předpisy EHP, na jejichž základě lze předpokládat volný přístup na trh podle čl. 34 odst. 3 směrnice. Proto je nezbytné provést příslušné posouzení na základě regulačního rámce a praxe orgánů veřejné dopravy, jež by mělo prokázat, že přístup na trh je volný fakticky i právně.

| (20) | Je třeba mít na paměti, že cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda je činnost, jíž se žádost týká, vystavena takové míře hospodářské soutěže (na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotyčné činnosti probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější. Posouzení provedené za tímto účelem neznamená přezkum toho, zda byla každá jednotlivá zakázka na provozování veřejné autobusové dopravy zadána zcela v souladu s právem EHP, nýbrž ověření, zda regulační rámec a/nebo praxe orgánů veřejné dopravy fakticky nebo právně omezují přístup na trh. |
| --- | --- |

(20)

Je třeba mít na paměti, že cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda je činnost, jíž se žádost týká, vystavena takové míře hospodářské soutěže (na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotyčné činnosti probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější. Posouzení provedené za tímto účelem neznamená přezkum toho, zda byla každá jednotlivá zakázka na provozování veřejné autobusové dopravy zadána zcela v souladu s právem EHP, nýbrž ověření, zda regulační rámec a/nebo praxe orgánů veřejné dopravy fakticky nebo právně omezují přístup na trh.

| (21) | Co se týče případných právních omezení přístupu na trh provozování veřejné autobusové dopravy, Kontrolní úřad podotýká, že existují požadavky týkající se povolení a že služby jsou poskytovány na základě smlouvy. V žádosti však žadatel zastával názor, že požadavky týkající se povolení nemohou představovat omezení přístupu na trh (20) a že s povolením nejsou mimoto spojena žádná zvláštní nebo výlučná práva (21). Žadatel rovněž uvedl, že nabídková řízení jsou v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (22) a směrnicí, a že proto fakticky ani právně neomezují přístup na trh (23). |
| --- | --- |

(21)

Co se týče případných právních omezení přístupu na trh provozování veřejné autobusové dopravy, Kontrolní úřad podotýká, že existují požadavky týkající se povolení a že služby jsou poskytovány na základě smlouvy. V žádosti však žadatel zastával názor, že požadavky týkající se povolení nemohou představovat omezení přístupu na trh (20) a že s povolením nejsou mimoto spojena žádná zvláštní nebo výlučná práva (21). Žadatel rovněž uvedl, že nabídková řízení jsou v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (22) a směrnicí, a že proto fakticky ani právně neomezují přístup na trh (23).

20

21

22

23

| (22) | Podle ustálené judikatury nemůže systém předchozího správního povolení ospravedlnit zcela volné uvážení vnitrostátních orgánů, kterým by byl popřen užitečný účinek ustanovení předpisů EHP (24). Aby byl systém předchozího správního povolení odůvodněný, přestože představuje odchylku od základní svobody poskytovat služby, je třeba, aby byl založen na objektivních, nediskriminačních a předem známých kritériích, tak, aby byl stanoven rámec výkonu posuzovací pravomoci vnitrostátními orgány, aby tato pravomoc nebyla vykonávána svévolně (25). |
| --- | --- |

(22)

Podle ustálené judikatury nemůže systém předchozího správního povolení ospravedlnit zcela volné uvážení vnitrostátních orgánů, kterým by byl popřen užitečný účinek ustanovení předpisů EHP (24). Aby byl systém předchozího správního povolení odůvodněný, přestože představuje odchylku od základní svobody poskytovat služby, je třeba, aby byl založen na objektivních, nediskriminačních a předem známých kritériích, tak, aby byl stanoven rámec výkonu posuzovací pravomoci vnitrostátními orgány, aby tato pravomoc nebyla vykonávána svévolně (25).

24

25

| (23) | Pravidelná autobusová doprava v Norsku je upravena zákonem č. 45 ze dne 21. června 2002 o profesionální přepravě motorovými vozidly nebo plavidly (26) (dále jen „zákon o profesionální přepravě“) a předpisem o profesionální přepravě přijatým na základě tohoto zákona (27). |
| --- | --- |

(23)

Pravidelná autobusová doprava v Norsku je upravena zákonem č. 45 ze dne 21. června 2002 o profesionální přepravě motorovými vozidly nebo plavidly (26) (dále jen „zákon o profesionální přepravě“) a předpisem o profesionální přepravě přijatým na základě tohoto zákona (27).

26

27

| (24) | V § 4 zákona o profesionální přepravě se vyžaduje, aby společnosti, které mají v úmyslu provozovat veřejnou autobusovou dopravu, získaly obecné povolení („transportløyve“) vydané Norskou správou silnic (Statens vegvesen) (28). Ačkoliv znění zákona o profesionální přepravě naznačuje možnost volného uvážení na straně Norské správy silnic, jelikož používá slovo „může“, v norských právních předpisech se toto slovo používá běžně, ačkoliv v praxi existuje jen malý či žádný prostor pro uvážení. Z přípravných prací v souvislosti s tímto zákonem vyplývá, že režim povolení je nástrojem pro kontrolu kvality poskytovaných služeb (29). V § 4 předpisu o profesionální přepravě je objasněno, že neexistují-li zvláštní důvody, může být povolení vydáno jakémukoli žadateli, který splňuje požadavky. Norský orgán pro hospodářskou soutěž uvedl, že toto povolení je vydáno každému, kdo splňuje objektivní podmínky (30). Kontrolní úřad neobdržel žádné informace, které by byly s výše uvedenými zjištěními v rozporu. |
| --- | --- |

(24)

V § 4 zákona o profesionální přepravě se vyžaduje, aby společnosti, které mají v úmyslu provozovat veřejnou autobusovou dopravu, získaly obecné povolení („transportløyve“) vydané Norskou správou silnic (Statens vegvesen) (28). Ačkoliv znění zákona o profesionální přepravě naznačuje možnost volného uvážení na straně Norské správy silnic, jelikož používá slovo „může“, v norských právních předpisech se toto slovo používá běžně, ačkoliv v praxi existuje jen malý či žádný prostor pro uvážení. Z přípravných prací v souvislosti s tímto zákonem vyplývá, že režim povolení je nástrojem pro kontrolu kvality poskytovaných služeb (29). V § 4 předpisu o profesionální přepravě je objasněno, že neexistují-li zvláštní důvody, může být povolení vydáno jakémukoli žadateli, který splňuje požadavky. Norský orgán pro hospodářskou soutěž uvedl, že toto povolení je vydáno každému, kdo splňuje objektivní podmínky (30). Kontrolní úřad neobdržel žádné informace, které by byly s výše uvedenými zjištěními v rozporu.

28

29

30

| (25) | Pro provozování pravidelné autobusové dopravy se mimoto obecně vyžaduje povolení podle § 6 odst. 1 zákona o profesionální přepravě, které vydávají příslušné obce ve správních oblastech (31). Společnosti spravující infrastrukturu jsou od požadavku na povolení osvobozeny, a je-li společností spravující infrastrukturu orgán veřejné dopravy, který je odpovědný veřejnosti, a provozovatel jedná jako jeho subdodavatel, povolení se nevyžaduje, jelikož se výjimka pro společnosti spravující infrastrukturu vztahuje i na provozovatele (32). |
| --- | --- |

(25)

Pro provozování pravidelné autobusové dopravy se mimoto obecně vyžaduje povolení podle § 6 odst. 1 zákona o profesionální přepravě, které vydávají příslušné obce ve správních oblastech (31). Společnosti spravující infrastrukturu jsou od požadavku na povolení osvobozeny, a je-li společností spravující infrastrukturu orgán veřejné dopravy, který je odpovědný veřejnosti, a provozovatel jedná jako jeho subdodavatel, povolení se nevyžaduje, jelikož se výjimka pro společnosti spravující infrastrukturu vztahuje i na provozovatele (32).

31

32

| (26) | V § 8 zákona o profesionální přepravě je stanoveno, že povolení pro dopravní služby, na něž se vztahují vyrovnávací platby nebo výlučné právo, jsou udělována v nabídkovém řízení, pokud to ukládá zákon o profesionální přepravě, zákon o veřejných zakázkách nebo příslušné předpisy přijaté na základě některého z těchto aktů. Vyžaduje-li se povolení podle § 6, je uděleno vítězi nabídkového řízení (33). |
| --- | --- |

(26)

V § 8 zákona o profesionální přepravě je stanoveno, že povolení pro dopravní služby, na něž se vztahují vyrovnávací platby nebo výlučné právo, jsou udělována v nabídkovém řízení, pokud to ukládá zákon o profesionální přepravě, zákon o veřejných zakázkách nebo příslušné předpisy přijaté na základě některého z těchto aktů. Vyžaduje-li se povolení podle § 6, je uděleno vítězi nabídkového řízení (33).

33

| (27) | V praxi spadá veřejná autobusová doprava do oblasti působnosti směrnice tehdy, je-li provozována na základě zakázek zadaných orgány veřejné dopravy. Na tyto zakázky se vztahují pravidla EHP pro zadávání veřejných zakázek, konkrétně (34):






  a) | nařízení (ES) č. 1370/2007; |
| --- | --- | --- |

(27)

V praxi spadá veřejná autobusová doprava do oblasti působnosti směrnice tehdy, je-li provozována na základě zakázek zadaných orgány veřejné dopravy. Na tyto zakázky se vztahují pravidla EHP pro zadávání veřejných zakázek, konkrétně (34):

34

a)

nařízení (ES) č. 1370/2007;

| b) | směrnice 2014/25/EU a/nebo |
| --- | --- |

b)

směrnice 2014/25/EU a/nebo

| c) | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (35). |
| --- | --- |

c)

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (35).

35

| (28) | Směrnice 2014/24/EU a 2014/25/EU vstoupily v EHP v platnost dne 1. ledna 2017. Předtím byly použitelné směrnice 2004/17/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (36). |
| --- | --- |

(28)

Směrnice 2014/24/EU a 2014/25/EU vstoupily v EHP v platnost dne 1. ledna 2017. Předtím byly použitelné směrnice 2004/17/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (36).

36

| (29) | Všechny tři stávající nástroje obvykle vyžadují otevřené, transparentní a nediskriminační nabídkové řízení s omezenými výjimkami. Zakázky a povolení vztahující se na pravidelnou veřejnou autobusovou dopravu musí být proto zadány prostřednictvím nabídkového řízení, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle příslušného aktu EHP nebo pokud není hodnota zakázky nižší než finanční limity pro použití příslušného aktu. Totéž platilo podle předchozích směrnic. |
| --- | --- |

(29)

Všechny tři stávající nástroje obvykle vyžadují otevřené, transparentní a nediskriminační nabídkové řízení s omezenými výjimkami. Zakázky a povolení vztahující se na pravidelnou veřejnou autobusovou dopravu musí být proto zadány prostřednictvím nabídkového řízení, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle příslušného aktu EHP nebo pokud není hodnota zakázky nižší než finanční limity pro použití příslušného aktu. Totéž platilo podle předchozích směrnic.

| (30) | Podle žádosti využívají orgány veřejné dopravy při udělování zakázek na provozování autobusové dopravy v rostoucí míře nabídková řízení. Zatímco v roce 2010 bylo na základě nabídkového řízení zadáno pouze 43 procent zakázek na provozování pravidelné autobusové dopravy, v roce 2018 tento podíl vzrostl na více než 98 procent a do 3. prosince 2019 bude činit téměř 100 procent (37). Žadatel rovněž uvedl, že se odchylky od nabídkového řízení využívají jen ojediněle, že žádný orgán veřejné dopravy neprovozuje veřejnou autobusovou dopravu sám na základě výjimky stanovené v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1370/2007 a že přímé zadávání zakázek s hodnotou nižší než finanční limity podle čl. 5 odst. 4 nařízení (ES) č. 1370/2007 je využíváno jen ve velmi omezené míře. |
| --- | --- |

(30)

Podle žádosti využívají orgány veřejné dopravy při udělování zakázek na provozování autobusové dopravy v rostoucí míře nabídková řízení. Zatímco v roce 2010 bylo na základě nabídkového řízení zadáno pouze 43 procent zakázek na provozování pravidelné autobusové dopravy, v roce 2018 tento podíl vzrostl na více než 98 procent a do 3. prosince 2019 bude činit téměř 100 procent (37). Žadatel rovněž uvedl, že se odchylky od nabídkového řízení využívají jen ojediněle, že žádný orgán veřejné dopravy neprovozuje veřejnou autobusovou dopravu sám na základě výjimky stanovené v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1370/2007 a že přímé zadávání zakázek s hodnotou nižší než finanční limity podle čl. 5 odst. 4 nařízení (ES) č. 1370/2007 je využíváno jen ve velmi omezené míře.

37

| (31) | Kontrolní úřad porovnal informace poskytnuté žadatelem s ohledem na situaci v roce 2018 s informacemi, které Kontrolní úřad obdržel od norské vlády dne 9. listopadu 2018 (38) v souvislosti s obecným posouzením smluv týkajících se závazku veřejné služby na základě nařízení (ES) č. 1370/2007 (39). Toto posouzení obecně potvrdilo informace, které předložil žadatel. Norská vláda poskytla podrobné informace o celkem 27 přímo zadaných zakázkách, z nichž třináct mělo být v průběhu roku 2019 nahrazeno zakázkami, které již jsou předmětem nabídkového řízení. Celková roční hodnota přímo zadaných zakázek byla stanovena přibližně na 275 milionů NOK, což představuje pouze zlomek celkové hodnoty zakázek týkajících se závazku veřejné služby v oblasti veřejné dopravy v Norsku (v roce 2017 odhadovaná částka ve výši 11,6 miliardy NOK). Jedinými přímo zadanými zakázkami, u nichž se předpokládá, že budou platné po 10. srpnu 2019, jsou zakázky splňující podmínky ustanovení čl. 5 odst. 4 nařízení (ES) č. 1370/2007 (jež umožňuje přímé zadávání zakázek v rámci určitých limitů týkajících se hodnoty nebo vzdálenosti). |
| --- | --- |

(31)

Kontrolní úřad porovnal informace poskytnuté žadatelem s ohledem na situaci v roce 2018 s informacemi, které Kontrolní úřad obdržel od norské vlády dne 9. listopadu 2018 (38) v souvislosti s obecným posouzením smluv týkajících se závazku veřejné služby na základě nařízení (ES) č. 1370/2007 (39). Toto posouzení obecně potvrdilo informace, které předložil žadatel. Norská vláda poskytla podrobné informace o celkem 27 přímo zadaných zakázkách, z nichž třináct mělo být v průběhu roku 2019 nahrazeno zakázkami, které již jsou předmětem nabídkového řízení. Celková roční hodnota přímo zadaných zakázek byla stanovena přibližně na 275 milionů NOK, což představuje pouze zlomek celkové hodnoty zakázek týkajících se závazku veřejné služby v oblasti veřejné dopravy v Norsku (v roce 2017 odhadovaná částka ve výši 11,6 miliardy NOK). Jedinými přímo zadanými zakázkami, u nichž se předpokládá, že budou platné po 10. srpnu 2019, jsou zakázky splňující podmínky ustanovení čl. 5 odst. 4 nařízení (ES) č. 1370/2007 (jež umožňuje přímé zadávání zakázek v rámci určitých limitů týkajících se hodnoty nebo vzdálenosti).

38

39

| (32) | Přezkum právních předpisů vztahujících se na zadávání veřejných zakázek a udělování povolení k provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku prokazuje, že tyto zakázky a povolení jsou v současnosti udělovány na nediskriminačním základě. Postupy pro udělování povolení a zadávání zakázek a příslušná kritéria jsou pro všechny účastníky trhu stejné, nemohou proto představovat omezení přístupu na trh pro účely tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(32)

Přezkum právních předpisů vztahujících se na zadávání veřejných zakázek a udělování povolení k provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku prokazuje, že tyto zakázky a povolení jsou v současnosti udělovány na nediskriminačním základě. Postupy pro udělování povolení a zadávání zakázek a příslušná kritéria jsou pro všechny účastníky trhu stejné, nemohou proto představovat omezení přístupu na trh pro účely tohoto rozhodnutí.

| (33) | Volný přístup k této činnosti potvrdil rovněž norský orgán pro hospodářskou soutěž (40). |
| --- | --- |

(33)

Volný přístup k této činnosti potvrdil rovněž norský orgán pro hospodářskou soutěž (40).

40

| (34) | Kontrolní úřad dospěl k závěru, že provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku je organizováno převážně na základě veřejných nabídkových řízení, kterých se účastní rovněž dostatečný počet uchazečů s průměrně 3,8 uchazeči (41). Účast v těchto nabídkových řízeních je možná na nediskriminačním základě. |
| --- | --- |

(34)

Kontrolní úřad dospěl k závěru, že provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku je organizováno převážně na základě veřejných nabídkových řízení, kterých se účastní rovněž dostatečný počet uchazečů s průměrně 3,8 uchazeči (41). Účast v těchto nabídkových řízeních je možná na nediskriminačním základě.

41

| (35) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze za účelem posouzení podmínek stanovených v článku 34 směrnice, a aniž by bylo dotčeno použití právních předpisů o hospodářské soutěži, schopnost Kontrolního úřadu ověřit dodržování nařízení (ES) č. 1370/2007, směrnice 2014/24/EU, směrnice 2014/25/EU či jakéhokoli jiného ustanovení právních předpisů EHP v oblasti zadávání veřejných zakázek ze strany Norska v rámci jeho obecných povinnosti v oblasti dohledu nebo použití jiné oblasti práva EHP, mít za to, že přístup na trh pro provozování veřejné autobusové dopravy je volný fakticky i právně. |
| --- | --- |

(35)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze za účelem posouzení podmínek stanovených v článku 34 směrnice, a aniž by bylo dotčeno použití právních předpisů o hospodářské soutěži, schopnost Kontrolního úřadu ověřit dodržování nařízení (ES) č. 1370/2007, směrnice 2014/24/EU, směrnice 2014/25/EU či jakéhokoli jiného ustanovení právních předpisů EHP v oblasti zadávání veřejných zakázek ze strany Norska v rámci jeho obecných povinnosti v oblasti dohledu nebo použití jiné oblasti práva EHP, mít za to, že přístup na trh pro provozování veřejné autobusové dopravy je volný fakticky i právně.

3.2.   Přímé vystavení hospodářské soutěži

Přímé vystavení hospodářské soutěži

| (36) | Za účelem posouzení, zda je splněna druhá podmínka pro udělení výjimky, tj. zda je činnost, na kterou se žádost vztahuje a která splňuje podmínku týkající se právně i fakticky volného přístupu na trh, přímo vystavena hospodářské soutěži, je vymezen relevantní produktový a zeměpisný trh a na tomto základě je provedena analýza trhu. |
| --- | --- |

(36)

Za účelem posouzení, zda je splněna druhá podmínka pro udělení výjimky, tj. zda je činnost, na kterou se žádost vztahuje a která splňuje podmínku týkající se právně i fakticky volného přístupu na trh, přímo vystavena hospodářské soutěži, je vymezen relevantní produktový a zeměpisný trh a na tomto základě je provedena analýza trhu.

| (37) | Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být posouzeno na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy, jichž se toto rozhodnutí týká, jedním z kritérií, která je nutno vzít v úvahu, je podíl hlavních účastníků na daném trhu. Vzhledem k charakteristice dotčených trhů jako nabídkových trhů by měla být zohledněna i další kritéria, jako je struktura nabídek nebo schopnost a ochota účastníků trhu podat nabídky v rámci současných a budoucích nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(37)

Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být posouzeno na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy, jichž se toto rozhodnutí týká, jedním z kritérií, která je nutno vzít v úvahu, je podíl hlavních účastníků na daném trhu. Vzhledem k charakteristice dotčených trhů jako nabídkových trhů by měla být zohledněna i další kritéria, jako je struktura nabídek nebo schopnost a ochota účastníků trhu podat nabídky v rámci současných a budoucích nabídkových řízení.

| (38) | Toto rozhodnutí má stanovit, zda jsou služby, jichž se žádost týká, vystaveny (na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice) takové míře hospodářské soutěže, která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotyčné činnosti probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější. |
| --- | --- |

(38)

Toto rozhodnutí má stanovit, zda jsou služby, jichž se žádost týká, vystaveny (na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice) takové míře hospodářské soutěže, která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotyčné činnosti probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější.

| (39) | V této souvislosti je důležité mít na paměti, že na dotyčném trhu se pravidla pro zadávání veřejných zakázek nevztahují na všechny účastníky trhu (42), Společnosti, na něž se při působení na těchto trzích zmíněná pravidla nevztahují, mají proto v zásadě možnost vyvíjet konkurenční tlak na ostatní účastníky trhu, kteří se řídí pravidly pro zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

(39)

V této souvislosti je důležité mít na paměti, že na dotyčném trhu se pravidla pro zadávání veřejných zakázek nevztahují na všechny účastníky trhu (42), Společnosti, na něž se při působení na těchto trzích zmíněná pravidla nevztahují, mají proto v zásadě možnost vyvíjet konkurenční tlak na ostatní účastníky trhu, kteří se řídí pravidly pro zadávání veřejných zakázek.

42

| (40) | Kontrolní úřad musí určit, zda jsou dotyčné činnosti přímo vystaveny hospodářské soutěži. Za tímto účelem posoudil důkazy předložené žadatelem, jakož i informace, které poskytl norský orgán pro hospodářskou soutěž. Při posuzování podílů na trhu a úrovní koncentrace vycházel Kontrolní úřad především z údajů o trhu, které poskytl žadatel a norský orgán pro hospodářskou soutěž. Kromě informací poskytnutých žadatelem se norský orgán pro hospodářskou soutěž opíral rovněž o informace od jiných společností provozujících autobusovou dopravu v Norsku a od devíti orgánů veřejné dopravy (43). |
| --- | --- |

(40)

Kontrolní úřad musí určit, zda jsou dotyčné činnosti přímo vystaveny hospodářské soutěži. Za tímto účelem posoudil důkazy předložené žadatelem, jakož i informace, které poskytl norský orgán pro hospodářskou soutěž. Při posuzování podílů na trhu a úrovní koncentrace vycházel Kontrolní úřad především z údajů o trhu, které poskytl žadatel a norský orgán pro hospodářskou soutěž. Kromě informací poskytnutých žadatelem se norský orgán pro hospodářskou soutěž opíral rovněž o informace od jiných společností provozujících autobusovou dopravu v Norsku a od devíti orgánů veřejné dopravy (43).

43

3.2.1.   Vymezení produktového trhu

Vymezení produktového trhu

| (41) | V žádosti vymezil žadatel relevantní produktový trh jako trh pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy (44). Žadatel vyjádřil rovněž názor, že se komerční dálková autobusová doprava (např. expresní autobusová doprava), komerční autobusová doprava na krátké vzdálenosti (např. expresní doprava na letiště) a dálková autokarová doprava liší od sjednaných služeb veřejné autobusové dopravy (45). Komerční autobusová doprava se řídí pouze potřebou trhu a není financována ze státních prostředků. Veškeré služby komerční autobusové dopravy soutěží na trhu na základě ceny, kapacity, četnosti či jiných charakteristik služby. Naopak hospodářská soutěž mezi provozovateli veřejné autobusové dopravy se uskutečňuje na úrovni nabídkových řízení, tj. na trhu pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy, a nikoli posléze na trhu na základě ceny, kapacity, četnosti či jiných charakteristik služby. Žadatel uvedl, že v souladu s tím provozovatelé autobusové dopravy působící na základě smlouvy s orgánem veřejné dopravy mají obvykle velmi malý vliv na základní parametry soutěže o cestující, jako je četnost, včetně jízdních řádů, jízdné nebo pohodlí cestujících, jelikož tyto charakteristiky obvykle určuje orgán veřejné dopravy, který zakázku zadává (46). |
| --- | --- |

(41)

V žádosti vymezil žadatel relevantní produktový trh jako trh pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy (44). Žadatel vyjádřil rovněž názor, že se komerční dálková autobusová doprava (např. expresní autobusová doprava), komerční autobusová doprava na krátké vzdálenosti (např. expresní doprava na letiště) a dálková autokarová doprava liší od sjednaných služeb veřejné autobusové dopravy (45). Komerční autobusová doprava se řídí pouze potřebou trhu a není financována ze státních prostředků. Veškeré služby komerční autobusové dopravy soutěží na trhu na základě ceny, kapacity, četnosti či jiných charakteristik služby. Naopak hospodářská soutěž mezi provozovateli veřejné autobusové dopravy se uskutečňuje na úrovni nabídkových řízení, tj. na trhu pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy, a nikoli posléze na trhu na základě ceny, kapacity, četnosti či jiných charakteristik služby. Žadatel uvedl, že v souladu s tím provozovatelé autobusové dopravy působící na základě smlouvy s orgánem veřejné dopravy mají obvykle velmi malý vliv na základní parametry soutěže o cestující, jako je četnost, včetně jízdních řádů, jízdné nebo pohodlí cestujících, jelikož tyto charakteristiky obvykle určuje orgán veřejné dopravy, který zakázku zadává (46).

44

45

46

| (42) | Podle názoru žadatele nejsou různé požadavky orgánů veřejné dopravy dostatečně specifické, aby bylo možno vyvodit závěr ohledně samostatných produktových trhů pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy (47). Za účelem udělení zakázky na provozování autobusové dopravy na úrovni obce nebo regionu musí provozovatelé autobusové dopravy v zásadě dodržovat stejný regulační rámec a mohou svou nabídku přizpůsobit požadavkům příslušného orgánu veřejné dopravy. Podle žadatele struktura nabídek hlavních provozovatelů autobusové dopravy prokazuje schopnost a ochotu těchto provozovatelů autobusové dopravy přizpůsobit své nabídky individuálním požadavkům, které stanoví jednotlivé orgány veřejné dopravy, jelikož tito provozovatelé obvykle soutěží o veškeré zakázky, které jsou předmětem veřejných nabídkových řízení v Norsku, bez ohledu na případné rozdíly mezi nimi (48). |
| --- | --- |

(42)

Podle názoru žadatele nejsou různé požadavky orgánů veřejné dopravy dostatečně specifické, aby bylo možno vyvodit závěr ohledně samostatných produktových trhů pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy (47). Za účelem udělení zakázky na provozování autobusové dopravy na úrovni obce nebo regionu musí provozovatelé autobusové dopravy v zásadě dodržovat stejný regulační rámec a mohou svou nabídku přizpůsobit požadavkům příslušného orgánu veřejné dopravy. Podle žadatele struktura nabídek hlavních provozovatelů autobusové dopravy prokazuje schopnost a ochotu těchto provozovatelů autobusové dopravy přizpůsobit své nabídky individuálním požadavkům, které stanoví jednotlivé orgány veřejné dopravy, jelikož tito provozovatelé obvykle soutěží o veškeré zakázky, které jsou předmětem veřejných nabídkových řízení v Norsku, bez ohledu na případné rozdíly mezi nimi (48).

47

48

| (43) | Norský orgán pro hospodářskou soutěž se domníval, že relevantní produktový trh navržený žadatelem je v souladu se zavedenými postupy daného odvětví v Norsku, a provedl posouzení na základě vymezení trhu, jak je navrhl žadatel (49). |
| --- | --- |

(43)

Norský orgán pro hospodářskou soutěž se domníval, že relevantní produktový trh navržený žadatelem je v souladu se zavedenými postupy daného odvětví v Norsku, a provedl posouzení na základě vymezení trhu, jak je navrhl žadatel (49).

49

| (44) | Komise v předchozích rozhodnutích týkajících se veřejné dopravy (včetně autobusové dopravy) konstatovala, že lze určit konkrétní trhy pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy (50). Komise rovněž uvedla, že v rámci služeb veřejné autobusové dopravy, které jsou předmětem koncesí (smluv), nelze rozlišovat mezi sjednanými službami městské, meziměstské a dálkové dopravy, jelikož je obvykle upravuje stejný regulační rámec a požadavky orgánů veřejné dopravy mají jen málo odlišných znaků, které souvisejí s technickými specifikacemi (51). |
| --- | --- |

(44)

Komise v předchozích rozhodnutích týkajících se veřejné dopravy (včetně autobusové dopravy) konstatovala, že lze určit konkrétní trhy pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy (50). Komise rovněž uvedla, že v rámci služeb veřejné autobusové dopravy, které jsou předmětem koncesí (smluv), nelze rozlišovat mezi sjednanými službami městské, meziměstské a dálkové dopravy, jelikož je obvykle upravuje stejný regulační rámec a požadavky orgánů veřejné dopravy mají jen málo odlišných znaků, které souvisejí s technickými specifikacemi (51).

50

51

| (45) | Praxe Komise rovněž potvrzuje názor, že služby komerční autobusové dopravy a (sjednané) služby veřejné autobusové dopravy jsou součástí různých produktových trhů kvůli rozdílům v povaze hospodářské soutěže. Hospodářská soutěž mezi provozovateli veřejné autobusové dopravy se uskutečňuje na úrovni nabídkových řízení na veřejné zakázky, a to na trhu pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy, a nikoli následně na trhu na základě ceny, kapacity, četnosti nebo jiných charakteristik služeb (52). V porovnání s komerční dopravou mají provozovatelé (sjednaných) služeb veřejné autobusové dopravy obvykle velmi malý vliv na základní parametry hospodářské soutěže, jako je četnost, jízdné nebo pohodlí cestujících, jelikož tyto charakteristiky stanoví orgány veřejné dopravy, které zakázku na poskytování služby zadávají. Provozovatelé autobusové dopravy mají povinnost poskytovat služby podle smlouvy uzavřené s orgánem veřejné dopravy a nemohou své služby přizpůsobit potřebám cestujících, jak to obvykle činí provozovatelé komerční dopravy (53). |
| --- | --- |

(45)

Praxe Komise rovněž potvrzuje názor, že služby komerční autobusové dopravy a (sjednané) služby veřejné autobusové dopravy jsou součástí různých produktových trhů kvůli rozdílům v povaze hospodářské soutěže. Hospodářská soutěž mezi provozovateli veřejné autobusové dopravy se uskutečňuje na úrovni nabídkových řízení na veřejné zakázky, a to na trhu pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy, a nikoli následně na trhu na základě ceny, kapacity, četnosti nebo jiných charakteristik služeb (52). V porovnání s komerční dopravou mají provozovatelé (sjednaných) služeb veřejné autobusové dopravy obvykle velmi malý vliv na základní parametry hospodářské soutěže, jako je četnost, jízdné nebo pohodlí cestujících, jelikož tyto charakteristiky stanoví orgány veřejné dopravy, které zakázku na poskytování služby zadávají. Provozovatelé autobusové dopravy mají povinnost poskytovat služby podle smlouvy uzavřené s orgánem veřejné dopravy a nemohou své služby přizpůsobit potřebám cestujících, jak to obvykle činí provozovatelé komerční dopravy (53).

52

53

| (46) | S ohledem na zvláštnosti norského trhu autobusové dopravy, jak je uvedeno v 41. až 42. bodě odůvodnění, se za účelem posouzení podmínek stanovených v článku 34 směrnice 2014/25/EU, a aniž by bylo dotčeno použití právních předpisů o hospodářské soutěži, relevantní výrobkový trh vymezuje jako trh pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy. Kontrolní úřad v tomto konkrétním případě nezjistil pro výše uvedené účely žádné okolnosti, které by odůvodňovaly určení konkrétních nabídkových řízení orgánů veřejné dopravy jako samostatných relevantních trhů. |
| --- | --- |

(46)

S ohledem na zvláštnosti norského trhu autobusové dopravy, jak je uvedeno v 41. až 42. bodě odůvodnění, se za účelem posouzení podmínek stanovených v článku 34 směrnice 2014/25/EU, a aniž by bylo dotčeno použití právních předpisů o hospodářské soutěži, relevantní výrobkový trh vymezuje jako trh pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy. Kontrolní úřad v tomto konkrétním případě nezjistil pro výše uvedené účely žádné okolnosti, které by odůvodňovaly určení konkrétních nabídkových řízení orgánů veřejné dopravy jako samostatných relevantních trhů.

3.2.2.   Vymezení zeměpisného trhu

Vymezení zeměpisného trhu

| (47) | Co se týká zeměpisného trhu, žadatel se domníval, že relevantní trh pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy je co do rozsahu přinejmenším vnitrostátní a zahrnuje veškeré sjednané služby autobusové dopravy v Norsku (54). Žadatel tvrdil, že zákon o profesionální přepravě stanoví společný regulační rámec pro nabídková řízení na služby autobusové dopravy v celém Norsku (55). Žadatel rovněž uvedl, že prakticky veškeré stávající zakázky na provozování veřejné autobusové dopravy (98 procent) byly zadány na základě nabídkového řízení a že se většinou jedná o smlouvy s hrubým vyrovnáním, které mají stejné hlavní charakteristiky (56). Případné rozdíly v nabídkových řízeních a zakázkách jednotlivých orgánů veřejné dopravy jsou proto nepodstatné a společnosti provozující autobusovou dopravu je mohou snadno překonat. |
| --- | --- |

(47)

Co se týká zeměpisného trhu, žadatel se domníval, že relevantní trh pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy je co do rozsahu přinejmenším vnitrostátní a zahrnuje veškeré sjednané služby autobusové dopravy v Norsku (54). Žadatel tvrdil, že zákon o profesionální přepravě stanoví společný regulační rámec pro nabídková řízení na služby autobusové dopravy v celém Norsku (55). Žadatel rovněž uvedl, že prakticky veškeré stávající zakázky na provozování veřejné autobusové dopravy (98 procent) byly zadány na základě nabídkového řízení a že se většinou jedná o smlouvy s hrubým vyrovnáním, které mají stejné hlavní charakteristiky (56). Případné rozdíly v nabídkových řízeních a zakázkách jednotlivých orgánů veřejné dopravy jsou proto nepodstatné a společnosti provozující autobusovou dopravu je mohou snadno překonat.

54

55

56

| (48) | Žadatel zdůraznil, že se existence společného regulačního rámce pro nabídková řízení na služby autobusové dopravy v celém Norsku projevuje i ve struktuře nabídek společností provozujících autobusovou dopravy, jež v současnosti působí na trhu (57). Provozovatelé autobusové dopravy, podniky Torghatten, Boreal a Nobina, působí na celostátní úrovni a ostatním společnostem provozujícím autobusovou dopravu nic nebrání v tom, aby soutěžily o veškeré zakázky. Žadatel tvrdil, že až na několik málo výjimek existovala u všech zakázek na provozování autobusové dopravy zadaných od 1. ledna 2015 značná konkurence bez ohledu na případnou stávající přítomnost v daném regionu (58). |
| --- | --- |

(48)

Žadatel zdůraznil, že se existence společného regulačního rámce pro nabídková řízení na služby autobusové dopravy v celém Norsku projevuje i ve struktuře nabídek společností provozujících autobusovou dopravy, jež v současnosti působí na trhu (57). Provozovatelé autobusové dopravy, podniky Torghatten, Boreal a Nobina, působí na celostátní úrovni a ostatním společnostem provozujícím autobusovou dopravu nic nebrání v tom, aby soutěžily o veškeré zakázky. Žadatel tvrdil, že až na několik málo výjimek existovala u všech zakázek na provozování autobusové dopravy zadaných od 1. ledna 2015 značná konkurence bez ohledu na případnou stávající přítomnost v daném regionu (58).

57

58

| (49) | Žadatel však dospěl k závěru, že pro účely žádosti lze otázku přesného vymezení zeměpisného trhu ponechat otevřenou (59). Podle jeho názoru není při jakémkoli možném vymezení zeměpisného trhu, na němž má žadatel uzavřené smlouvy a/nebo se uchází o zakázky, přístup na trh omezený a je plně vystaven hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(49)

Žadatel však dospěl k závěru, že pro účely žádosti lze otázku přesného vymezení zeměpisného trhu ponechat otevřenou (59). Podle jeho názoru není při jakémkoli možném vymezení zeměpisného trhu, na němž má žadatel uzavřené smlouvy a/nebo se uchází o zakázky, přístup na trh omezený a je plně vystaven hospodářské soutěži.

59

| (50) | Norský orgán pro hospodářskou soutěž konstatoval, že otázku přesného vymezení relevantního zeměpisného trhu lze ponechat otevřenou, jelikož výsledek analýzy je týž bez ohledu na to, zda je založena na úzké nebo široké definici trhu (60). |
| --- | --- |

(50)

Norský orgán pro hospodářskou soutěž konstatoval, že otázku přesného vymezení relevantního zeměpisného trhu lze ponechat otevřenou, jelikož výsledek analýzy je týž bez ohledu na to, zda je založena na úzké nebo široké definici trhu (60).

60

| (51) | Stanovisko žadatele je v souladu s praxí Komise. V předchozích rozhodnutích Komise sice většinou ponechala otázku přesného vymezení zeměpisného trhu otevřenou, domnívala se však, že relevantní zeměpisný trh pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy představuje oblast, v níž existuje společný regulační rámec pro nabídkové řízení týkající se zakázek na provozování autobusové dopravy (61). |
| --- | --- |

(51)

Stanovisko žadatele je v souladu s praxí Komise. V předchozích rozhodnutích Komise sice většinou ponechala otázku přesného vymezení zeměpisného trhu otevřenou, domnívala se však, že relevantní zeměpisný trh pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy představuje oblast, v níž existuje společný regulační rámec pro nabídkové řízení týkající se zakázek na provozování autobusové dopravy (61).

61

| (52) | Za účelem posouzení podmínek stanovených v článku 34 směrnice, a aniž by bylo dotčeno použití právních předpisů o hospodářské soutěži či jakékoli jiné oblasti práva EHP, se Kontrolní úřad domnívá, že relevantní zeměpisný rozsah relevantního produktového trhu je přinejmenším vnitrostátní. Důvodem je existence společného regulačního rámce, pouze nepodstatné rozdíly v nabídkových řízeních orgánů veřejné dopravy a schopnost a ochota provozovatelů autobusové dopravy účastnit se zadávacích řízení v celém Norsku. |
| --- | --- |

(52)

Za účelem posouzení podmínek stanovených v článku 34 směrnice, a aniž by bylo dotčeno použití právních předpisů o hospodářské soutěži či jakékoli jiné oblasti práva EHP, se Kontrolní úřad domnívá, že relevantní zeměpisný rozsah relevantního produktového trhu je přinejmenším vnitrostátní. Důvodem je existence společného regulačního rámce, pouze nepodstatné rozdíly v nabídkových řízeních orgánů veřejné dopravy a schopnost a ochota provozovatelů autobusové dopravy účastnit se zadávacích řízení v celém Norsku.

3.2.3.   Analýza trhu

Analýza trhu

| (53) | Má se za to, že s ohledem na trh pro zadávání veřejných zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy je jedním z ukazatelů míry hospodářské soutěže podíl největšího provozovatele na trhu a celkový podíl nejdůležitějších provozovatelů na trhu. Podle údajů, které žadatel uvedl ve své žádosti, má největší podíl na relevantním trhu s [25–30 %] na základě obratu a 28 % na základě objemu (62). Existuje však několik silných konkurentů s dvoucifernými podíly na trhu na základě obratu, například Torghatten [15–20 %], Tide [15–20 %] nebo Unibuss [12–17 %], za nimiž následují menší, nikoli však nevýznamní účastníci trhu, jako je Boreal [5–10 %] a Nobina [5–10 %] (63). Zbývající podíl na trhu je rozdělen mezi 29 menších provozovatelů autobusové dopravy. Údaje o podílu na trhu poskytnuté žadatelem jsou v souladu s výpočty norského orgánu pro hospodářskou soutěž (64). |
| --- | --- |

(53)

Má se za to, že s ohledem na trh pro zadávání veřejných zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy je jedním z ukazatelů míry hospodářské soutěže podíl největšího provozovatele na trhu a celkový podíl nejdůležitějších provozovatelů na trhu. Podle údajů, které žadatel uvedl ve své žádosti, má největší podíl na relevantním trhu s [25–30 %] na základě obratu a 28 % na základě objemu (62). Existuje však několik silných konkurentů s dvoucifernými podíly na trhu na základě obratu, například Torghatten [15–20 %], Tide [15–20 %] nebo Unibuss [12–17 %], za nimiž následují menší, nikoli však nevýznamní účastníci trhu, jako je Boreal [5–10 %] a Nobina [5–10 %] (63). Zbývající podíl na trhu je rozdělen mezi 29 menších provozovatelů autobusové dopravy. Údaje o podílu na trhu poskytnuté žadatelem jsou v souladu s výpočty norského orgánu pro hospodářskou soutěž (64).

62

63

64

| (54) | Jak je objasněno v 45. bodě odůvodnění, povaha hospodářské soutěže se v případě veřejné autobusové dopravy liší, jelikož společnosti soutěží o trh, a nikoli na trhu na základě ceny, jízdních řádů nebo kvality služeb. Na norském trhu pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy se o zakázky soutěží ve formě veřejných nabídkových řízení, která organizují orgány veřejné dopravy. Podle žadatele bylo 98 % veškerých stávajících zakázek zadáno prostřednictvím nabídkového řízení a do 3. prosince 2019 se tento údaj přiblíží 100 % (65). Vzhledem k těmto okolnostem je v rámci posouzení hospodářské soutěže a analýzy trhu nutné přezkoumat strukturu nabídek a schopnost a ochotu účastníků trhu soutěžit v rámci stávajících a budoucích nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(54)

Jak je objasněno v 45. bodě odůvodnění, povaha hospodářské soutěže se v případě veřejné autobusové dopravy liší, jelikož společnosti soutěží o trh, a nikoli na trhu na základě ceny, jízdních řádů nebo kvality služeb. Na norském trhu pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy se o zakázky soutěží ve formě veřejných nabídkových řízení, která organizují orgány veřejné dopravy. Podle žadatele bylo 98 % veškerých stávajících zakázek zadáno prostřednictvím nabídkového řízení a do 3. prosince 2019 se tento údaj přiblíží 100 % (65). Vzhledem k těmto okolnostem je v rámci posouzení hospodářské soutěže a analýzy trhu nutné přezkoumat strukturu nabídek a schopnost a ochotu účastníků trhu soutěžit v rámci stávajících a budoucích nabídkových řízení.

65

| (55) | Nejdůležitějšími konkurenty žadatele jsou velké společnosti, které jsou často součástí dopravních společností působících na nadnárodní úrovni. Podnik Torghatten je jednou z největších dopravních společností v Norsku, která provozuje veřejnou trajektovou, expresní lodní, autobusovou a leteckou dopravu. Poskytuje rovněž služby komerční autobusové dopravy a má celkové konsolidované výnosy přesahující 9 miliard NOK. Podnik Tide je součástí skupiny DSD působící v odvětví dopravy, která provozuje veřejnou i komerční autobusovou dopravu v Norsku a má přítomnost také v Dánsku. Konsolidované výnosy skupiny DSD činí téměř 6 miliard NOK. Unibuss vlastní město Oslo. Skupina Unibuss nabízí veřejnou i komerční dopravu v několika norských městech. Podnik Boreal Buss je součástí skupiny Boreal s rozsáhlou činností v oblasti veřejné i komerční dopravy. Stávajícím konečným vlastníkem podniku Boreal je soukromý kapitálový fond z Hongkongu, který se zaměřuje na možnosti investic do infrastruktury v celosvětovém měřítku. Konsolidované výnosy skupiny Boreal činí téměř 3 miliardy NOK. Podnik Nobina je součástí švédské skupiny Nobina, která poskytuje služby veřejné dopravy v celé Skandinávii. Tyto společnosti se účastní nabídkových řízení v celém Norsku a mají potřebné schopnosti a zkušenosti, aby mohly podat nabídky v jakémkoli norském nabídkovém řízení. |
| --- | --- |

(55)

Nejdůležitějšími konkurenty žadatele jsou velké společnosti, které jsou často součástí dopravních společností působících na nadnárodní úrovni. Podnik Torghatten je jednou z největších dopravních společností v Norsku, která provozuje veřejnou trajektovou, expresní lodní, autobusovou a leteckou dopravu. Poskytuje rovněž služby komerční autobusové dopravy a má celkové konsolidované výnosy přesahující 9 miliard NOK. Podnik Tide je součástí skupiny DSD působící v odvětví dopravy, která provozuje veřejnou i komerční autobusovou dopravu v Norsku a má přítomnost také v Dánsku. Konsolidované výnosy skupiny DSD činí téměř 6 miliard NOK. Unibuss vlastní město Oslo. Skupina Unibuss nabízí veřejnou i komerční dopravu v několika norských městech. Podnik Boreal Buss je součástí skupiny Boreal s rozsáhlou činností v oblasti veřejné i komerční dopravy. Stávajícím konečným vlastníkem podniku Boreal je soukromý kapitálový fond z Hongkongu, který se zaměřuje na možnosti investic do infrastruktury v celosvětovém měřítku. Konsolidované výnosy skupiny Boreal činí téměř 3 miliardy NOK. Podnik Nobina je součástí švédské skupiny Nobina, která poskytuje služby veřejné dopravy v celé Skandinávii. Tyto společnosti se účastní nabídkových řízení v celém Norsku a mají potřebné schopnosti a zkušenosti, aby mohly podat nabídky v jakémkoli norském nabídkovém řízení.

| (56) | Žadatel uvedl, že od 1. ledna 2015 podalo v 58 nabídkových řízeních v Norsku nabídky v průměru 3,8 uchazečů (66). Tento údaj potvrdily odhady vyhotovené norským orgánem pro hospodářskou soutěž (67). Ačkoliv se počet provozovatelů mezi jednotlivými zakázkami značně liší, a to od jednoho do osmi u 46 zakázek, které norský orgán pro hospodářskou soutěž přezkoumal, norský orgán pro hospodářskou soutěž rovněž zjistil, že orgány veřejné dopravy jsou s ohledem na počet provozovatelů obecně spokojeny (68). Žadatel poskytl také podrobné informace o nabídkových řízeních norských orgánů veřejné dopravy v různých regionech, které potvrzují konkurenční povahu zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku (69). Podrobné informace a interní údaje žadatele rovněž prokázaly, že přibližně u 40 % všech zakázek, které byly předmětem nabídkového řízení, došlo ke změně provozovatele (70). To potvrzuje schopnost jednotlivých provozovatelů účinně soutěžit. |
| --- | --- |

(56)

Žadatel uvedl, že od 1. ledna 2015 podalo v 58 nabídkových řízeních v Norsku nabídky v průměru 3,8 uchazečů (66). Tento údaj potvrdily odhady vyhotovené norským orgánem pro hospodářskou soutěž (67). Ačkoliv se počet provozovatelů mezi jednotlivými zakázkami značně liší, a to od jednoho do osmi u 46 zakázek, které norský orgán pro hospodářskou soutěž přezkoumal, norský orgán pro hospodářskou soutěž rovněž zjistil, že orgány veřejné dopravy jsou s ohledem na počet provozovatelů obecně spokojeny (68). Žadatel poskytl také podrobné informace o nabídkových řízeních norských orgánů veřejné dopravy v různých regionech, které potvrzují konkurenční povahu zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku (69). Podrobné informace a interní údaje žadatele rovněž prokázaly, že přibližně u 40 % všech zakázek, které byly předmětem nabídkového řízení, došlo ke změně provozovatele (70). To potvrzuje schopnost jednotlivých provozovatelů účinně soutěžit.

66

67

68

69

70

| (57) | Žadatel také uvedl, že se trh pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku vyznačuje nízkými překážkami vstupu na trh a rozšíření činnosti, a toto zjištění potvrdilo posouzení norského orgánu pro hospodářskou soutěž (71). Toto zjištění se zakládalo na stálém a předvídatelném příjmu ze smluv uzavřených s orgány veřejné dopravy a snadném přístupu k potřebným informacím a infrastruktuře, jelikož orgány veřejné dopravy poskytují nezbytnou infrastrukturu kromě autobusů (72). Zaměstnanci podniku, jemuž byla zadána předchozí zakázka, mají mimoto právo být převedeni do podniku, který získal novou zakázku. Jelikož specifikace pro nabídky stanovené orgány veřejné dopravy obvykle vyžadují nový vozový park autobusů, nejsou potenciální noví provozovatelé při pořizování autobusů významně znevýhodněni s ohledem na náklady (73). |
| --- | --- |

(57)

Žadatel také uvedl, že se trh pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku vyznačuje nízkými překážkami vstupu na trh a rozšíření činnosti, a toto zjištění potvrdilo posouzení norského orgánu pro hospodářskou soutěž (71). Toto zjištění se zakládalo na stálém a předvídatelném příjmu ze smluv uzavřených s orgány veřejné dopravy a snadném přístupu k potřebným informacím a infrastruktuře, jelikož orgány veřejné dopravy poskytují nezbytnou infrastrukturu kromě autobusů (72). Zaměstnanci podniku, jemuž byla zadána předchozí zakázka, mají mimoto právo být převedeni do podniku, který získal novou zakázku. Jelikož specifikace pro nabídky stanovené orgány veřejné dopravy obvykle vyžadují nový vozový park autobusů, nejsou potenciální noví provozovatelé při pořizování autobusů významně znevýhodněni s ohledem na náklady (73).

71

72

73

| (58) | Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž by bylo dotčeno použití právních předpisů o hospodářské soutěži, je nutno považovat faktory uvedené v 53. až 57. bodě odůvodnění za projev vystavení hospodářské soutěži při provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku. To je rovněž v souladu se stanoviskem norského orgánu pro hospodářskou soutěž. Je pravděpodobné, že společnosti působící na tomto trhu jsou vystaveny dostatečnému konkurenčnímu tlaku. Nic nenasvědčuje tomu, že odvětví nefunguje podle zásad trhu. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že trh pro zadávání veřejných zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy je přímo vystaven hospodářské soutěži ve smyslu směrnice. |
| --- | --- |

(58)

Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž by bylo dotčeno použití právních předpisů o hospodářské soutěži, je nutno považovat faktory uvedené v 53. až 57. bodě odůvodnění za projev vystavení hospodářské soutěži při provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku. To je rovněž v souladu se stanoviskem norského orgánu pro hospodářskou soutěž. Je pravděpodobné, že společnosti působící na tomto trhu jsou vystaveny dostatečnému konkurenčnímu tlaku. Nic nenasvědčuje tomu, že odvětví nefunguje podle zásad trhu. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že trh pro zadávání veřejných zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy je přímo vystaven hospodářské soutěži ve smyslu směrnice.

| (59) | Kontrolní úřad bere na vědomí skutečnost, že stávající konkurenční tlak na trhu pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy je v zásadě založen na zavedeném regulačním rámci a orgánech veřejné dopravy, které organizují zadávací řízení, a nikoli na poskytování služeb interně nebo na využívání výjimek týkajících se přímého zadávání zakázek, jak je stanoveno v příslušných pravidlech EHP pro zadávání veřejných zakázek, vyjma omezeného využívání přímého zadávání zakázek nízké hodnoty a/nebo zakázek na dopravu na krátké vzdálenosti. To znamená, že změny těchto zásad nebo postupů mohou změnit dynamiku trhu a celkový konkurenční tlak na zadavatele vykonávající činnost v oblasti provozování veřejné autobusové dopravy, jíž se toto rozhodnutí týká. |
| --- | --- |

(59)

Kontrolní úřad bere na vědomí skutečnost, že stávající konkurenční tlak na trhu pro zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy je v zásadě založen na zavedeném regulačním rámci a orgánech veřejné dopravy, které organizují zadávací řízení, a nikoli na poskytování služeb interně nebo na využívání výjimek týkajících se přímého zadávání zakázek, jak je stanoveno v příslušných pravidlech EHP pro zadávání veřejných zakázek, vyjma omezeného využívání přímého zadávání zakázek nízké hodnoty a/nebo zakázek na dopravu na krátké vzdálenosti. To znamená, že změny těchto zásad nebo postupů mohou změnit dynamiku trhu a celkový konkurenční tlak na zadavatele vykonávající činnost v oblasti provozování veřejné autobusové dopravy, jíž se toto rozhodnutí týká.

4.   ZÁVĚRY

ZÁVĚRY

| (60) | Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž by bylo dotčeno použití právních předpisů o hospodářské soutěži, by se zjištění vyplývající z analýzy trhu uvedená v 53. až 57. bodě odůvodnění měla považovat za projev vystavení činnosti v oblasti provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku hospodářské soutěži ve smyslu článku 34 směrnice. Jelikož jsou splněny podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU, je třeba stanovit, že se směrnice 2014/25/EU nevztahuje na zakázky, které mají umožnit výkon této činnosti v Norsku. |
| --- | --- |

(60)

Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž by bylo dotčeno použití právních předpisů o hospodářské soutěži, by se zjištění vyplývající z analýzy trhu uvedená v 53. až 57. bodě odůvodnění měla považovat za projev vystavení činnosti v oblasti provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku hospodářské soutěži ve smyslu článku 34 směrnice. Jelikož jsou splněny podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU, je třeba stanovit, že se směrnice 2014/25/EU nevztahuje na zakázky, které mají umožnit výkon této činnosti v Norsku.

| (61) | Toto rozhodnutí se zakládá na platných právních předpisech a skutkové situaci v období od ledna 2015 do června 2019, jak vyplývá z informací poskytnutých žadatelem a norským orgánem pro hospodářskou soutěž. Kontrolní úřad si vyhrazuje právo toto rozhodnutí revidovat, pokud by již nebyly splněny podmínky pro použitelnost článku 34 směrnice 2014/25/EU, nebo v případě významných změn právní či skutkové situace, |
| --- | --- |

(61)

Toto rozhodnutí se zakládá na platných právních předpisech a skutkové situaci v období od ledna 2015 do června 2019, jak vyplývá z informací poskytnutých žadatelem a norským orgánem pro hospodářskou soutěž. Kontrolní úřad si vyhrazuje právo toto rozhodnutí revidovat, pokud by již nebyly splněny podmínky pro použitelnost článku 34 směrnice 2014/25/EU, nebo v případě významných změn právní či skutkové situace,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

| 1. | Akt uvedený v bodě 4 přílohy XVI Dohody o EHP, kterým se stanoví postupy pro zadávání veřejných zakázek v odvětví veřejných služeb (směrnice 2014/25/EU), se nevztahuje na zakázky zadané zadavateli, kteří vykonávají nebo mají jako jednu ze svých činností provozování veřejné autobusové dopravy, nebo na soutěže o návrh organizované těmito zadavateli, pokud jim tyto zakázky nebo soutěže o návrh mají umožnit provozování veřejné autobusové dopravy v Norsku (činnost související s provozem sítě a poskytováním služeb veřejnosti v oblasti autobusové dopravy). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toto rozhodnutí je určeno Norskému království. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toto rozhodnutí je závazné v anglickém znění. |
| --- | --- |

3.

V Bruselu dne 17. června 2019.

Za Kontrolní úřad ESVO, který jedná na základě rozhodnutí o pověření č. 019/19/COL

Högni S. KRISTJÁNSSON

odpovědný člen kolegia

Carsten ZATSCHLER

spolupodepisující jako ředitel

pro právní a výkonné záležitosti

---

(1)  
  Úř. věst. L 94 28.3.2014, s. 243. Začleněna do Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 97/2016 (Úř. věst. L 300, 16.11.2017, s. 49 a dodatek EHP č. 73, 16.11.2017, s. 53).

1

(2)  Dokument č. 1040381.

2

(3)  Tato žádost by se netýkala například zadání veřejné zakázky na provozování autobusové dopravy provozovateli autobusové dopravy ze strany obce. Naopak zakázka, kterou tento provozovatel zadal (například) úklidové společnosti za účelem úklidu autobusů nebo společnosti, která provozovateli poskytuje autobusy k používání, by do oblasti působnosti žádosti spadala. Tento rozdíl objasnil Soudní dvůr EU v rozsudku ve věci SJ, C-388/17, EU:C:2019:161 (dále jen „rozsudek ve věci SJ“), bod 53 (blíže viz 31. bod odůvodnění). V tomto rozhodnutí bude Kontrolní úřad odkazovat na pojem „činnost“ objasněný ve směrnici 2014/25/EU.

3

(4)  Strana 3 žádosti.

4

(5)  Forskrift om innkjøpsregler i forsyningssektorene (forsyningsforskriften)

5

https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2016-08-12-975

(6)  Dokument č. 1040380.

6

(7)  Dokument č. 935075.

7

(8)  Podle nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterými se určují pravidla pro lhůty, data a termíny (Úř. věst. L 124, 8.6.1971, s. 1), se do této lhůty nezapočítávají svátky. Viz svátky v letech 2018 a 2019: státy ESVO EHP a orgány EHP, Úř. věst. C 429, 14.12.2017, s. 25 a dodatek EHP č. 81, 14.12.2017, s. 1 a Úř. věst. C 422, 22.11.2018, s. 7 a dodatek EHP č. 77, 22.11.2018, s. 1.

8

(9)  Dokument č. 1056012.

9

(10)  V souladu s článkem 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13), v upraveném znění.

10

(11)  Viz dokument č. 1070910 o výsledku písemného postupu.

11

(12)  Článek 11 směrnice.

12

(13)  Citováno v pozn. pod čarou č. 3.

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1), začleněna do Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 68/2006 (Úř. věst. L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatek EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18).

14

(15)  Rozsudek ve věci SJ, bod 53.

15

(16)  Rozsudek ve věci SJ, bod 54 a bod 2 výroku.

16

(17)  Ustanovení čl. 34 odst. 1 směrnice. Viz rovněž 44. bod odůvodnění směrnice.

17

(18)  Nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (Nařízení ES o spojování) (Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1).

18

(19)  Viz rozsudek ve věci Österreichische Post AG v. Komise, T-463/14, EU:T:2016:243, bod 28.

19

(20)  Viz např. strana 40 žádosti.

20

(21)  Strana 11 žádosti.

21

(22)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1), začleněno do Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 85/2008 (Úř. věst. L 280, 23.10.2008, s. 20 a dodatek EHP č. 64, 23.10.2008, s. 13).

22

(23)  Strana 30 žádosti.

23

(24)  Rozsudky ve věci Smits a Peerbooms, C-157/99, EU:C:2001:404, bod 90; ve věci Müller-Fauré a van Riet, C-385/99, EU:C:2003:270, bod 84; ve věci Watts, C-372/04, EU:C:2006:325, bod 115; stanovisko generálního advokáta ve věci Watts, C-372/04, EU:C:2005:784, bod 70.

24

(25)  Rozsudky ve věci Analir a další, C-205/99, EU:C:2001:107, bod 38; ve věci Watts, C-372/04, EU:C:2006:325 bod 116.

25

(26)  Yrkestransportloven.

26

(27)  Předpis o profesionální přepravě č. 401 ze dne 26. března 2003 („yrkestransportforskriften“).

27

(28)  Zákon o profesionální přepravě, § 4 a předpis o profesionální přepravě, § 3.

28

(29)  Ot.prp. nr. 74 (2001-2002), kapitola 2.

29

(30)  Strana 4 stanoviska norského orgánu pro hospodářskou soutěž o podmínkách pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.

30

(31)  Zákon o profesionální přepravě, § 6 a předpis o profesionální přepravě, § 3.

31

(32)  Zákon o profesionální přepravě, § 6 odst. 2.

32

(33)  Strana 4 stanoviska norského orgánu pro hospodářskou soutěž o podmínkách pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.

33

(34)  To, který nástroj se použije, závisí mimo jiné na povaze zadané zakázky a na tom, zda jsou splněny podmínky článku 11 směrnice 2014/25/EU ohledně poskytování nebo provozu sítě. Žadatel uvedl, že při zadávání zakázek na provozování veřejné autobusové dopravy se orgány veřejné dopravy obvykle řídí směrnicí 2014/25/EU, některé orgány veřejné dopravy však zadaly zakázky podle směrnice 2014/24/EU a na některé zakázky se mohou vztahovat požadavky na nabídkové řízení podle nařízení (ES) č. 1370/2007.

34

(35)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65), začleněna do Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 97/2016 (Úř. věst. L 300, 16.11.2017, s. 49 a dodatek EHP č. 73, 16.11.2017, s. 53).

35

(36)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114), začleněna do Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 68/2006 (Úř. věst. L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatek EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18).

36

(37)  Strana 6 žádosti.

37

(38)  Dokument č. 1037921, dopis norské vlády ze dne 9. listopadu 2018.

38

(39)  Věc č. 74680, posouzení smluv týkajících se závazku veřejné služby na základě nařízení (ES) č. 1370/2007.

39

(40)  Strana 4 stanoviska norského orgánu pro hospodářskou soutěž o podmínkách pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.

40

(41)  Viz strana 14 žádosti.

41

(42)  Kromě žadatele se pravidla pro zadávání veřejných zakázek vztahují i na podnik Unibuss AS. Další provozovatelé, jako jsou podniky Torghatten ASA, Tide AS, Boreal Bus AS nebo Nobina Norge AS, jsou soukromými provozovateli, kteří (jak se zdá) nesplňují podmínky pro to, aby byli vázáni pravidly EHP pro zadávání veřejných zakázek.

42

(43)  Strana 3 stanoviska norského orgánu pro hospodářskou soutěž o podmínkách pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.

43

(44)  Strana 25 žádosti.

44

(45)  Strana 26 žádosti.

45

(46)  Tamtéž.

46

(47)  Tamtéž.

47

(48)  Tamtéž.

48

(49)  Strana 3 stanoviska norského orgánu pro hospodářskou soutěž o podmínkách pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.

49

(50)  Viz v tomto ohledu rozhodnutí ve věci COMP/M.1768 – Schoyens/Goldman Sachs/Swebus, 10. a 14. bod odůvodnění; ve věci COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA, 16.–23. bod odůvodnění; ve věci COMP/M.5855 – DB/Arriva, 21. bod odůvodnění; ve věci COMP/M.6794 – Caisse des Depots et Consignations/Veolia Transdev, 19.–21. bod odůvodnění; ve věci COMP/M.6818 – DB/Veolia, 19. a 56. bod odůvodnění.

50

(51)  Rozhodnutí ve věci COMP/M.6818 – DB/Veolia, 19.–21. bod odůvodnění; ve věci COMP/M.5855 – DB/Arriva, 23.–24. bod odůvodnění.

51

(52)  Rozhodnutí ve věci COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA, 17. bod odůvodnění; ve věci COMP/M.6818 – DB/Veolia, 22. a 58. bod odůvodnění; ve věci COMP/M.5855 – DB/Arriva, 22. bod odůvodnění.

52

(53)  Rozhodnutí ve věci COMP/M.6818 – DB/Veolia, 23. bod odůvodnění; ve věci COMP/M.5855 – DB/Arriva, 22. bod odůvodnění.

53

(54)  S. 28 žádosti.

54

(55)  Tamtéž.

55

(56)  Tamtéž.

56

(57)  Tamtéž.

57

(58)  Tamtéž.

58

(59)  Strana 29 žádosti.

59

(60)  Strana 3 stanoviska norského orgánu pro hospodářskou soutěž o podmínkách pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.

60

(61)  Rozhodnutí ve věci COMP/M.6818 – DB/Veolia, 29. bod odůvodnění; ve věci COMP/M.5855 – DB/Arriva, 27. bod odůvodnění. Viz rovněž rozhodnutí ve věci COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA a ve věci COMP/M.6794 – Caisse des Depots et Consignations/Veolia Transdev, 31. bod odůvodnění.

61

(62)  S. 30 žádosti.

62

(63)  Tamtéž.

63

(64)  Strana 5 stanoviska norského orgánu pro hospodářskou soutěž o podmínkách pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.

64

(65)  Strana 6 žádosti. Viz rovněž postup Kontrolního úřadu zmíněný v 31. bodě odůvodnění.

65

(66)  Strana 14 žádosti.

66

(67)  Strana 5 stanoviska norského orgánu pro hospodářskou soutěž o podmínkách pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.

67

(68)  Tamtéž.

68

(69)  Viz strany 14 až 24 žádosti.

69

(70)  Strana 24 žádosti.

70

(71)  Strana 31 žádosti a strana 5 stanoviska norského orgánu pro hospodářskou soutěž o podmínkách pro použitelnost čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.

71

(72)  Tamtéž.

72

(73)  Strana 31 žádosti.

73

---

Opravy

| 10.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/86 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/86

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1688 ze dne 8. října 2019, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz směsí močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Ruska, Trinidadu a Tobaga a ze Spojených států amerických

(Úřední věstník Evropské unie L 258 ze dne 9. října 2019)

Strana 62, 301. bod odůvodnění:

místo:

| „(301) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,“, |
| --- | --- |

„(301)

má být:

| „(301) | Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko,“. |
| --- | --- |

„(301)

---