# Az Európai Unió L 314/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 314 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. december 5. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 314

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. december 5.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 Rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (
  1
  ) | 64 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 Rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (
  1
  )

1

1

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (
  1
  )

1

64

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/2035 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. június 28.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatokat tartó létesítményekre és a keltetőkre, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok és keltetőtojások nyomonkövethetőségére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 115 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/2036 Határozata (2019. november 25.) a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsában a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 17. függelékének (Védelem) 17. módosítása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról | 170 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/2035 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. június 28.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatokat tartó létesítményekre és a keltetőkre, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok és keltetőtojások nyomonkövethetőségére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

115

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2019/2036 Határozata (2019. november 25.) a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsában a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 17. függelékének (Védelem) 17. módosítása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

170

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Corrigendum to Commission Implementing Regulation (EU) 2019/1982 of 28 November 2019 making certain imports of threaded tube or pipe cast fittings, of malleable cast iron and spheroidal graphite cast iron originating in the People’s Republic of China subject to registration following the re-opening of the investigation in order to implement the judgment of 20 September 2019, in case T-650/17, with regard to Implementing Regulation (EU) 2017/1146 re-imposing a definitive anti-dumping duty on imports of threaded tube or pipe cast fittings, of malleable cast iron and spheroidal graphite cast iron, originating in the People’s Republic of China, manufactured by Jinan Meide Castings Co., Ltd (Official Journal of the European Union L 308 of 29 November 2019) | 173 |

Helyesbítések

*

Corrigendum to Commission Implementing Regulation (EU) 2019/1982 of 28 November 2019 making certain imports of threaded tube or pipe cast fittings, of malleable cast iron and spheroidal graphite cast iron originating in the People’s Republic of China subject to registration following the re-opening of the investigation in order to implement the judgment of 20 September 2019, in case T-650/17, with regard to Implementing Regulation (EU) 2017/1146 re-imposing a definitive anti-dumping duty on imports of threaded tube or pipe cast fittings, of malleable cast iron and spheroidal graphite cast iron, originating in the People’s Republic of China, manufactured by Jinan Meide Castings Co., Ltd (Official Journal of the European Union L 308 of 29 November 2019)

(Official Journal of the European Union L 308 of 29 November 2019)

173

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.12.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/2033 RENDELETE

(2019. november 27.)

a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mmivel:

| (1) | A szigorú prudenciális követelmények szerves részét képezik azon szabályozói feltételeknek, amelyek mellett a pénzügyi vállalkozások szolgáltatásokat nyújtanak az Unióban. A befektetési vállalkozások és a hitelintézetek prudenciális kezelése és felügyelete az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) hatálya alá tartozik, míg az engedélyezésükkel és a rájuk vonatkozó egyéb szervezeti és magatartási előírásokkal kapcsolatos rendelkezéseket a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

A szigorú prudenciális követelmények szerves részét képezik azon szabályozói feltételeknek, amelyek mellett a pénzügyi vállalkozások szolgáltatásokat nyújtanak az Unióban. A befektetési vállalkozások és a hitelintézetek prudenciális kezelése és felügyelete az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) hatálya alá tartozik, míg az engedélyezésükkel és a rájuk vonatkozó egyéb szervezeti és magatartási előírásokkal kapcsolatos rendelkezéseket a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) határozza meg.

| (2) | Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti, hatályos prudenciális szabályozás alapját főként a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által a nagy bankcsoportok vonatkozásában megállapított nemzetközi szabályozói standardok egymást követő kiadásai jelentik, ezért e szabályozás a befektetési vállalkozások nagy száma esetében csak részben kezeli a szerteágazó tevékenységekhez kapcsolódó sajátos kockázatokat. Ezekkel a befektetési vállalkozásokat érintő sajátos veszélyekkel és kockázatokkal ezért külön kell foglalkozni, megfelelő és arányos uniós szintű prudenciális szabályok révén. |
| --- | --- |

(2)

Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti, hatályos prudenciális szabályozás alapját főként a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által a nagy bankcsoportok vonatkozásában megállapított nemzetközi szabályozói standardok egymást követő kiadásai jelentik, ezért e szabályozás a befektetési vállalkozások nagy száma esetében csak részben kezeli a szerteágazó tevékenységekhez kapcsolódó sajátos kockázatokat. Ezekkel a befektetési vállalkozásokat érintő sajátos veszélyekkel és kockázatokkal ezért külön kell foglalkozni, megfelelő és arányos uniós szintű prudenciális szabályok révén.

| (3) | Azok a kockázatok, amelyeket maguk a befektetési vállalkozások viselnek, illetve amelyeket az ügyfeleik és a működésük területét jelentő szélesebb piacok számára jelentenek, a tevékenységük jellegétől és volumenétől függenek, többek között attól is, hogy a befektetési vállalkozások az ügyfeleik megbízottjaiként járnak-e el, és maguk nem részei-e az ebből következő ügyleteknek, vagy pedig a kereskedésben megbízóként lépnek-e fel. |
| --- | --- |

(3)

Azok a kockázatok, amelyeket maguk a befektetési vállalkozások viselnek, illetve amelyeket az ügyfeleik és a működésük területét jelentő szélesebb piacok számára jelentenek, a tevékenységük jellegétől és volumenétől függenek, többek között attól is, hogy a befektetési vállalkozások az ügyfeleik megbízottjaiként járnak-e el, és maguk nem részei-e az ebből következő ügyleteknek, vagy pedig a kereskedésben megbízóként lépnek-e fel.

| (4) | A megbízható prudenciális követelményeknek biztosítaniuk kell, hogy a befektetési vállalkozásokat szabályosan és az ügyfeleik érdekeinek megfelelően irányítsák. A követelmények kialakításakor figyelembe kell venni, hogy a befektetési vállalkozások és ügyfeleik esetlegesen túlzott kockázatokat vállalhatnak, valamint azt, hogy a befektetési vállalkozások által vállalt, illetve előidézett kockázatok különböző mértékűek. A prudenciális követelmények meghatározásakor ugyanilyen mértékben törekedni a befektetési vállalkozásokat sújtó aránytalan adminisztratív terhek kiszabásának elkerülésére. |
| --- | --- |

(4)

A megbízható prudenciális követelményeknek biztosítaniuk kell, hogy a befektetési vállalkozásokat szabályosan és az ügyfeleik érdekeinek megfelelően irányítsák. A követelmények kialakításakor figyelembe kell venni, hogy a befektetési vállalkozások és ügyfeleik esetlegesen túlzott kockázatokat vállalhatnak, valamint azt, hogy a befektetési vállalkozások által vállalt, illetve előidézett kockázatok különböző mértékűek. A prudenciális követelmények meghatározásakor ugyanilyen mértékben törekedni a befektetési vállalkozásokat sújtó aránytalan adminisztratív terhek kiszabásának elkerülésére.

| (5) | Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alkotta keretből következő számos prudenciális követelmény célja a hitelintézeteket érintő közös kockázatok kezelése. Ennek megfelelően a jelenlegi követelményeket főként azzal a céllal alakították ki, hogy megőrizzék a hitelintézetek hitelezési kapacitását a gazdasági ciklusokon át, valamint hogy megvédjék a betéteseket és az adófizetőket az esetleges csődtől, nem pedig azzal a céllal, hogy kezeljék a befektetési vállalkozások összes eltérő kockázati profilját. A befektetési vállalkozások nem rendelkeznek jelentős méretű lakossági és vállalati hitelportfóliókkal, valamint nem gyűjtenek betéteket. Annak valószínűsége, hogy csődjük hátrányos hatást gyakorol az általános pénzügyi stabilitásra, alacsonyabb, mint a hitelintézetek esetében. A legtöbb befektetési vállalkozás által viselt, illetve előidézett kockázat tehát lényegesen eltér a hitelintézetek által viselt, illetve előidézett kockázatoktól, ezért e különbségeknek egyértelműen tükröződniük kell az Unió prudenciális keretében is. |
| --- | --- |

(5)

Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alkotta keretből következő számos prudenciális követelmény célja a hitelintézeteket érintő közös kockázatok kezelése. Ennek megfelelően a jelenlegi követelményeket főként azzal a céllal alakították ki, hogy megőrizzék a hitelintézetek hitelezési kapacitását a gazdasági ciklusokon át, valamint hogy megvédjék a betéteseket és az adófizetőket az esetleges csődtől, nem pedig azzal a céllal, hogy kezeljék a befektetési vállalkozások összes eltérő kockázati profilját. A befektetési vállalkozások nem rendelkeznek jelentős méretű lakossági és vállalati hitelportfóliókkal, valamint nem gyűjtenek betéteket. Annak valószínűsége, hogy csődjük hátrányos hatást gyakorol az általános pénzügyi stabilitásra, alacsonyabb, mint a hitelintézetek esetében. A legtöbb befektetési vállalkozás által viselt, illetve előidézett kockázat tehát lényegesen eltér a hitelintézetek által viselt, illetve előidézett kockázatoktól, ezért e különbségeknek egyértelműen tükröződniük kell az Unió prudenciális keretében is.

| (6) | Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti, a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelmények a hitelintézetekre vonatkozó hasonló követelményeken alapulnak. Azokra a befektetési vállalkozásokra, amelyek engedélyének hatálya olyan sajátos befektetési szolgáltatásokra korlátozódik, amelyekre a jelenlegi prudenciális keret nem terjed ki, az említett követelmények alóli számos mentesség vonatkozik. E mentességek annak elismeréséből fakadnak, hogy az említett befektetési vállalkozások nem ugyanolyan jellegű kockázatokat viselnek, mint a hitelintézetek. A jelenlegi prudenciális keret alá tartozó tevékenységeket – többek között pénzügyi eszközök korlátozott alapú kereskedését – folytató befektetési vállalkozások a tőke szempontjából a keret megfelelő követelményeinek hatálya alá tartoznak, de más területeken, így például a likviditás, a nagykockázatok és a tőkeáttétel vonatkozásában mentesülhetnek. Azokra a befektetési vállalkozásokra, amelyek engedélyének hatályára nem vonatkoznak az említett korlátozások, a hitelintézetekre alkalmazandókkal megegyező prudenciális követelmények alkalmazandók. |
| --- | --- |

(6)

Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti, a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelmények a hitelintézetekre vonatkozó hasonló követelményeken alapulnak. Azokra a befektetési vállalkozásokra, amelyek engedélyének hatálya olyan sajátos befektetési szolgáltatásokra korlátozódik, amelyekre a jelenlegi prudenciális keret nem terjed ki, az említett követelmények alóli számos mentesség vonatkozik. E mentességek annak elismeréséből fakadnak, hogy az említett befektetési vállalkozások nem ugyanolyan jellegű kockázatokat viselnek, mint a hitelintézetek. A jelenlegi prudenciális keret alá tartozó tevékenységeket – többek között pénzügyi eszközök korlátozott alapú kereskedését – folytató befektetési vállalkozások a tőke szempontjából a keret megfelelő követelményeinek hatálya alá tartoznak, de más területeken, így például a likviditás, a nagykockázatok és a tőkeáttétel vonatkozásában mentesülhetnek. Azokra a befektetési vállalkozásokra, amelyek engedélyének hatályára nem vonatkoznak az említett korlátozások, a hitelintézetekre alkalmazandókkal megegyező prudenciális követelmények alkalmazandók.

| (7) | A pénzügyi eszközökkel folytatott kereskedés – akár kockázatkezelés, akár fedezet, akár likviditáskezelés céljából, akár az eszközök értékének időbeli változásának irányával kapcsolatos pozíciók felvétele érdekében – olyan tevékenység, amelyet hitelintézetek és befektetési vállalkozások egyaránt folytathatnak, amennyiben engedélyezték számukra a saját számlára történő kereskedést, és amelyre már kiterjed az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alkotta prudenciális keret. Az egyenlőtlen versenyfeltételek elkerülése érdekében – amelyek e területen a hitelintézetek és befektetési vállalkozások közötti szabályozási arbitrázshoz vezethetnek – az említett szabályokból következő, a kockázat kezelését célzó szavatolótőke-követelményeket ezért szintén és továbbra is alkalmazni kell e befektetési vállalkozásokra. Az említett befektetési vállalkozások konkrét ügyletekben való, kereskedési partnereikkel szembeni kitettsége, valamint az ennek megfelelő szavatolótőke-követelmények szintén a szabályok hatálya alá tartoznak, ezért ezek a követelmények egyszerűsített módon szintén tovább alkalmazandók a befektetési vállalkozásokra. Végül, a jelenlegi prudenciális keret nagykockázati szabályai szintén relevánsak, amikor az említett befektetési vállalkozások kereskedési partnereikkel szembeni kitettsége különösen nagy, és ezáltal rendkívül koncentrált kockázati forrást jelent a befektetési vállalkozás számára a partner nemteljesítése esetén. Az említett szabályok tehát egyszerűsített módon szintén tovább alkalmazandók a befektetési vállalkozásokra. |
| --- | --- |

(7)

A pénzügyi eszközökkel folytatott kereskedés – akár kockázatkezelés, akár fedezet, akár likviditáskezelés céljából, akár az eszközök értékének időbeli változásának irányával kapcsolatos pozíciók felvétele érdekében – olyan tevékenység, amelyet hitelintézetek és befektetési vállalkozások egyaránt folytathatnak, amennyiben engedélyezték számukra a saját számlára történő kereskedést, és amelyre már kiterjed az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alkotta prudenciális keret. Az egyenlőtlen versenyfeltételek elkerülése érdekében – amelyek e területen a hitelintézetek és befektetési vállalkozások közötti szabályozási arbitrázshoz vezethetnek – az említett szabályokból következő, a kockázat kezelését célzó szavatolótőke-követelményeket ezért szintén és továbbra is alkalmazni kell e befektetési vállalkozásokra. Az említett befektetési vállalkozások konkrét ügyletekben való, kereskedési partnereikkel szembeni kitettsége, valamint az ennek megfelelő szavatolótőke-követelmények szintén a szabályok hatálya alá tartoznak, ezért ezek a követelmények egyszerűsített módon szintén tovább alkalmazandók a befektetési vállalkozásokra. Végül, a jelenlegi prudenciális keret nagykockázati szabályai szintén relevánsak, amikor az említett befektetési vállalkozások kereskedési partnereikkel szembeni kitettsége különösen nagy, és ezáltal rendkívül koncentrált kockázati forrást jelent a befektetési vállalkozás számára a partner nemteljesítése esetén. Az említett szabályok tehát egyszerűsített módon szintén tovább alkalmazandók a befektetési vállalkozásokra.

| (8) | A jelenlegi prudenciális keret különböző tagállamokban való eltérő alkalmazása veszélyezteti a befektetési vállalkozások egyenlő versenyfeltételeit az Unión belül. A különbségek abból adódnak, hogy rendkívül összetett feladatot jelent a keretet a különböző befektetési vállalkozásokra az általuk nyújtott szolgáltatások alapján alkalmazni, így egyes nemzeti hatóságok a nemzeti jogban vagy a gyakorlatban kiigazítják vagy észszerűsítik ezt az alkalmazást. Mivel a jelenlegi prudenciális keret nem kezeli a befektetési vállalkozások egyes típusait érintő, illetve általuk jelentett összes kockázatot, egyes tagállamokban bizonyos befektetési vállalkozásokra jelentős többlettőke-követelményeket alkalmaznak. Az e kockázatokat kezelő egységes rendelkezéseket kell kialakítani a befektetési vállalkozások harmonizált prudenciális felügyeletének biztosítása érdekében Unió-szerte. |
| --- | --- |

(8)

A jelenlegi prudenciális keret különböző tagállamokban való eltérő alkalmazása veszélyezteti a befektetési vállalkozások egyenlő versenyfeltételeit az Unión belül. A különbségek abból adódnak, hogy rendkívül összetett feladatot jelent a keretet a különböző befektetési vállalkozásokra az általuk nyújtott szolgáltatások alapján alkalmazni, így egyes nemzeti hatóságok a nemzeti jogban vagy a gyakorlatban kiigazítják vagy észszerűsítik ezt az alkalmazást. Mivel a jelenlegi prudenciális keret nem kezeli a befektetési vállalkozások egyes típusait érintő, illetve általuk jelentett összes kockázatot, egyes tagállamokban bizonyos befektetési vállalkozásokra jelentős többlettőke-követelményeket alkalmaznak. Az e kockázatokat kezelő egységes rendelkezéseket kell kialakítani a befektetési vállalkozások harmonizált prudenciális felügyeletének biztosítása érdekében Unió-szerte.

| (9) | Külön prudenciális szabályozásra van tehát szükség azon befektetési vállalkozások tekintetében, amelyek a méretük vagy a más pénzügyi vagy gazdasági szereplőkkel való összekapcsoltságuk alapján nem minősülnek rendszerszinten jelentősnek. A rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra ugyanakkor továbbra is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alapján fennálló jelenlegi prudenciális keretnek kell vonatkoznia. E befektetési vállalkozások a befektetési vállalkozások olyan részhalmazát képezik, amelyre jelenleg is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alkotta keret alkalmazandó, és amelyre nem vonatkoznak az annak fő követelményei alóli célzott mentességek. A legnagyobb és leginkább összekapcsolt befektetési vállalkozások a jelentős hitelintézetekéhez hasonló üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek. „Bankszerű” szolgáltatásokat nyújtanak, és jelentős léptékben vállalnak kockázatokat. Ezenfelül a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozások elég nagyok ahhoz, hogy a nagy hitelintézetekhez hasonló veszélyt jelentsenek a pénzügyi piacok stabil és szabályszerű működésére, illetve olyan üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek, amelyek a nagy hitelintézetekhez hasonló veszélyt jelentenek a pénzügyi piacok stabil és szabályszerű működésére. Ezért e befektetési vállalkozásoknak továbbra is az 575/2013/EU rendeletben és a 2013/36/EU irányelvben rögzített szabályok hatálya alá kell tartozniuk. |
| --- | --- |

(9)

Külön prudenciális szabályozásra van tehát szükség azon befektetési vállalkozások tekintetében, amelyek a méretük vagy a más pénzügyi vagy gazdasági szereplőkkel való összekapcsoltságuk alapján nem minősülnek rendszerszinten jelentősnek. A rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra ugyanakkor továbbra is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alapján fennálló jelenlegi prudenciális keretnek kell vonatkoznia. E befektetési vállalkozások a befektetési vállalkozások olyan részhalmazát képezik, amelyre jelenleg is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alkotta keret alkalmazandó, és amelyre nem vonatkoznak az annak fő követelményei alóli célzott mentességek. A legnagyobb és leginkább összekapcsolt befektetési vállalkozások a jelentős hitelintézetekéhez hasonló üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek. „Bankszerű” szolgáltatásokat nyújtanak, és jelentős léptékben vállalnak kockázatokat. Ezenfelül a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozások elég nagyok ahhoz, hogy a nagy hitelintézetekhez hasonló veszélyt jelentsenek a pénzügyi piacok stabil és szabályszerű működésére, illetve olyan üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek, amelyek a nagy hitelintézetekhez hasonló veszélyt jelentenek a pénzügyi piacok stabil és szabályszerű működésére. Ezért e befektetési vállalkozásoknak továbbra is az 575/2013/EU rendeletben és a 2013/36/EU irányelvben rögzített szabályok hatálya alá kell tartozniuk.

| (10) | Az azon befektetési vállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás során, amelyek a méretük vagy a más pénzügyi vagy gazdasági szereplőkkel való összekapcsoltságuk alapján nem tekintendők rendszerszinten jelentősnek, figyelembe kell venni a különböző típusú befektetési vállalkozások sajátos üzleti gyakorlatait. Az ügyfelek, a piacok, illetve a befektetési vállalkozások rendezett működése számára a legnagyobb valószínűséggel kockázatot jelentő befektetési vállalkozásokra különösen egyértelmű és hatékony, e konkrét kockázatokhoz igazított prudenciális követelményeknek kell vonatkozniuk. Az említett prudenciális követelményeket a befektetési vállalkozás típusához, az említett típushoz tartozó befektetési vállalkozás ügyfeleinek érdekeihez, illetve azon piacok zavartalan és rendezett működéséhez képest arányos módon kell kialakítani, amelyeken az említett befektetési vállalkozás működik. Enyhíteniük kell a kockázatot az azonosított területeken, valamint elő kell segíteniük azt, hogy amennyiben egy befektetési vállalkozás fizetésképtelenné válik, azt rendezetten és a pénzügyi piacok stabilitásának lehető legkisebb megzavarásával lehessen megszüntetni. |
| --- | --- |

(10)

Az azon befektetési vállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás során, amelyek a méretük vagy a más pénzügyi vagy gazdasági szereplőkkel való összekapcsoltságuk alapján nem tekintendők rendszerszinten jelentősnek, figyelembe kell venni a különböző típusú befektetési vállalkozások sajátos üzleti gyakorlatait. Az ügyfelek, a piacok, illetve a befektetési vállalkozások rendezett működése számára a legnagyobb valószínűséggel kockázatot jelentő befektetési vállalkozásokra különösen egyértelmű és hatékony, e konkrét kockázatokhoz igazított prudenciális követelményeknek kell vonatkozniuk. Az említett prudenciális követelményeket a befektetési vállalkozás típusához, az említett típushoz tartozó befektetési vállalkozás ügyfeleinek érdekeihez, illetve azon piacok zavartalan és rendezett működéséhez képest arányos módon kell kialakítani, amelyeken az említett befektetési vállalkozás működik. Enyhíteniük kell a kockázatot az azonosított területeken, valamint elő kell segíteniük azt, hogy amennyiben egy befektetési vállalkozás fizetésképtelenné válik, azt rendezetten és a pénzügyi piacok stabilitásának lehető legkisebb megzavarásával lehessen megszüntetni.

| (11) | Az e rendeletben előírt szabályozás nem érintheti a kereskedési helyszíneken kijelölt árjegyzőknek a 2014/65/EU irányelv szerinti azon kötelezettségét, hogy folyamatosan árjegyzéseket tegyenek közzé és jelen legyenek a piacon. |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt szabályozás nem érintheti a kereskedési helyszíneken kijelölt árjegyzőknek a 2014/65/EU irányelv szerinti azon kötelezettségét, hogy folyamatosan árjegyzéseket tegyenek közzé és jelen legyenek a piacon.

| (12) | A méretük vagy a más pénzügyi vagy gazdasági szereplőkkel való összekapcsoltságuk alapján rendszerszinten jelentősnek nem minősülő befektetési vállalkozásokra vonatkozó szabályozásnak egyedi alapon kell vonatkoznia az egyes befektetési vállalkozásokra. Mindazonáltal, a prudenciális követelményeknek az Unióban működő, bankcsoportok részét képező befektetési vállalkozásokra történő alkalmazásának megkönnyítése céljából, valamint annak elkerülése érdekében, hogy meg kelljen szüntetni egyes olyan üzleti modellek alkalmazását, amelyeknek a kockázatai a prudenciális szabályok alkalmazásával már kezelhetők, lehetővé kell tenni a befektetési vállalkozások számára, hogy adott esetben, az illetékes hatóságok jóváhagyásától függően az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv követelményeit alkalmazzák, feltéve, hogy nem szabályozási arbitrázs céljából választják ezt a megoldást. Továbbá, mivel a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások által viselt kockázatok többnyire korlátozottak, lehetővé kell tenni e vállalkozások számára, hogy mentesüljenek a befektetési vállalkozásokra vonatkozó különös prudenciális követelmények alól, amennyiben olyan bankcsoport vagy befektetésivállalkozás-csoport részei, amely ugyanabban a tagállamban rendelkezik székhellyel és tartozik az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv, illetve adott esetben e rendelet és az (EU) 2019/2034 (7) európai parlamenti és tanácsi irányelvszerinti összevont felügyelet hatálya alá, mivel ilyen esetekben az említett prudenciális kereteknek megfelelően biztosítaniuk kell az említett kockázatok kezelését.Annak érdekében, hogy a szabályok tükrözzék a befektetésivállalkozás-csoportoknak az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alapján történő jelenlegi kezelését, a kizárólag befektetési vállalkozásokból álló csoportok esetében, illetve abban az esetben, ha az 575/2013/EU rendelet szerinti konszolidálás nem alkalmazandó, elő kell írni, hogy az említett csoportok anyavállalatainak a csoport prudenciálisan összevont helyzete alapján kell teljesíteniük az e rendelet szerinti követelményeket. Olyan esetekben, amikor a befektetésivállalkozás-csoport felépítése és kockázati profilja egyszerűbb, az illetékes hatóságok a konszolidáció alternatívájaként azt is előírhatják, hogy a csoport anyavállalatának elegendő tőkével kell rendelkeznie ahhoz, hogy fedezze a leányvállalataiban fennálló részesedéseinek könyv szerinti értékét. Amennyiben a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások biztosítói csoport részét képezik, azt is lehetővé kell tenni a számukra, hogy mentesüljenek a nyilvánosságra hozatali követelmények alól. |
| --- | --- |

(12)

A méretük vagy a más pénzügyi vagy gazdasági szereplőkkel való összekapcsoltságuk alapján rendszerszinten jelentősnek nem minősülő befektetési vállalkozásokra vonatkozó szabályozásnak egyedi alapon kell vonatkoznia az egyes befektetési vállalkozásokra. Mindazonáltal, a prudenciális követelményeknek az Unióban működő, bankcsoportok részét képező befektetési vállalkozásokra történő alkalmazásának megkönnyítése céljából, valamint annak elkerülése érdekében, hogy meg kelljen szüntetni egyes olyan üzleti modellek alkalmazását, amelyeknek a kockázatai a prudenciális szabályok alkalmazásával már kezelhetők, lehetővé kell tenni a befektetési vállalkozások számára, hogy adott esetben, az illetékes hatóságok jóváhagyásától függően az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv követelményeit alkalmazzák, feltéve, hogy nem szabályozási arbitrázs céljából választják ezt a megoldást. Továbbá, mivel a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások által viselt kockázatok többnyire korlátozottak, lehetővé kell tenni e vállalkozások számára, hogy mentesüljenek a befektetési vállalkozásokra vonatkozó különös prudenciális követelmények alól, amennyiben olyan bankcsoport vagy befektetésivállalkozás-csoport részei, amely ugyanabban a tagállamban rendelkezik székhellyel és tartozik az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv, illetve adott esetben e rendelet és az (EU) 2019/2034 (7) európai parlamenti és tanácsi irányelvszerinti összevont felügyelet hatálya alá, mivel ilyen esetekben az említett prudenciális kereteknek megfelelően biztosítaniuk kell az említett kockázatok kezelését.Annak érdekében, hogy a szabályok tükrözzék a befektetésivállalkozás-csoportoknak az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alapján történő jelenlegi kezelését, a kizárólag befektetési vállalkozásokból álló csoportok esetében, illetve abban az esetben, ha az 575/2013/EU rendelet szerinti konszolidálás nem alkalmazandó, elő kell írni, hogy az említett csoportok anyavállalatainak a csoport prudenciálisan összevont helyzete alapján kell teljesíteniük az e rendelet szerinti követelményeket. Olyan esetekben, amikor a befektetésivállalkozás-csoport felépítése és kockázati profilja egyszerűbb, az illetékes hatóságok a konszolidáció alternatívájaként azt is előírhatják, hogy a csoport anyavállalatának elegendő tőkével kell rendelkeznie ahhoz, hogy fedezze a leányvállalataiban fennálló részesedéseinek könyv szerinti értékét. Amennyiben a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások biztosítói csoport részét képezik, azt is lehetővé kell tenni a számukra, hogy mentesüljenek a nyilvánosságra hozatali követelmények alól.

| (13) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a befektetési vállalkozások továbbra is a meglévő szavatolótőkéjükre támaszkodhassanak a befektetési vállalkozásokra vonatkozó különös prudenciális keret szerinti szavatolótőke-követelmények teljesítése céljából, a szavatolótőke fogalommeghatározását és összetételét össze kell hangolni az 575/2013/EU rendelettel. Ez magában foglalja azt, hogy az 575/2013/EU rendelettel összhangban egyes mérlegtételeket – így például a halasztott adóköveteléseket és a más pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott tőkeinstrumentumok állományát – le kell vonni a szavatolótőkéből. A befektetési vállalkozások számára ugyanakkor lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott tőkeinstrumentumok nem jelentős állományát ne kelljen levonniuk, ha az említett instrumentumokat kereskedési célból tartják, a rájuk vonatkozó árjegyzés támogatása érdekében. A szavatolótőke összetételének az 575/2013/EU rendelettel való összehangolása érdekében a különböző szavatolótőke-típusokra vonatkozóan meghatározott arányok e rendelet kontextusában is alkalmazandók. Annak biztosítása érdekében, hogy a követelmények arányosak legyenek a befektetési vállalkozások tevékenységeinek jellegével, nagyságrendjével és összetettségével, valamint könnyen értelmezhetők legyenek a befektetési vállalkozások számára ebben a rendeletben, a Bizottságnak felül kell vizsgálnia, hogy a szavatolótőke fogalommeghatározását és összetételét indokolt-e a továbbiakban is összehangolni az 575/2013/EU rendeletben szereplővel. |
| --- | --- |

(13)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a befektetési vállalkozások továbbra is a meglévő szavatolótőkéjükre támaszkodhassanak a befektetési vállalkozásokra vonatkozó különös prudenciális keret szerinti szavatolótőke-követelmények teljesítése céljából, a szavatolótőke fogalommeghatározását és összetételét össze kell hangolni az 575/2013/EU rendelettel. Ez magában foglalja azt, hogy az 575/2013/EU rendelettel összhangban egyes mérlegtételeket – így például a halasztott adóköveteléseket és a más pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott tőkeinstrumentumok állományát – le kell vonni a szavatolótőkéből. A befektetési vállalkozások számára ugyanakkor lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott tőkeinstrumentumok nem jelentős állományát ne kelljen levonniuk, ha az említett instrumentumokat kereskedési célból tartják, a rájuk vonatkozó árjegyzés támogatása érdekében. A szavatolótőke összetételének az 575/2013/EU rendelettel való összehangolása érdekében a különböző szavatolótőke-típusokra vonatkozóan meghatározott arányok e rendelet kontextusában is alkalmazandók. Annak biztosítása érdekében, hogy a követelmények arányosak legyenek a befektetési vállalkozások tevékenységeinek jellegével, nagyságrendjével és összetettségével, valamint könnyen értelmezhetők legyenek a befektetési vállalkozások számára ebben a rendeletben, a Bizottságnak felül kell vizsgálnia, hogy a szavatolótőke fogalommeghatározását és összetételét indokolt-e a továbbiakban is összehangolni az 575/2013/EU rendeletben szereplővel.

| (14) | Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetési vállalkozások mindig az engedélyezésükhöz szükséges szavatolótőke-szinten működjenek, minden befektetési vállalkozásnak folyamatosan teljesítenie kell egy állandó minimális tőkekövetelményt, amely egyenlő az (EU) 2019/2034 irányelvvel összhangban megállapított, a releváns befektetési szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséhez szükséges indulótőkével. |
| --- | --- |

(14)

Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetési vállalkozások mindig az engedélyezésükhöz szükséges szavatolótőke-szinten működjenek, minden befektetési vállalkozásnak folyamatosan teljesítenie kell egy állandó minimális tőkekövetelményt, amely egyenlő az (EU) 2019/2034 irányelvvel összhangban megállapított, a releváns befektetési szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséhez szükséges indulótőkével.

| (15) | A minimális szavatolótőke-követelménynek a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokra való egyszerű alkalmazásának biztosítása érdekében e vállalkozásoknak a következő két összeg közül a nagyobbnak megfelelő szavatolótőkével kell rendelkezniük: az állandó minimális tőkekövetelmény, illetve a megelőző évi tevékenységük alapján számított állandó általános költségek negyede. Azokat a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokat, amelyek nagyobb elővigyázatosságot szeretnének gyakorolni, és el kívánják kerülni az átsorolással járó hirtelen kilengéseket, nem indokolt megakadályozni abban, hogy a rendeletben előírtnál nagyobb szavatolótőkével rendelkezzenek, vagy a rendeletben előírtnál szigorúbb intézkedéseket alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(15)

A minimális szavatolótőke-követelménynek a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokra való egyszerű alkalmazásának biztosítása érdekében e vállalkozásoknak a következő két összeg közül a nagyobbnak megfelelő szavatolótőkével kell rendelkezniük: az állandó minimális tőkekövetelmény, illetve a megelőző évi tevékenységük alapján számított állandó általános költségek negyede. Azokat a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokat, amelyek nagyobb elővigyázatosságot szeretnének gyakorolni, és el kívánják kerülni az átsorolással járó hirtelen kilengéseket, nem indokolt megakadályozni abban, hogy a rendeletben előírtnál nagyobb szavatolótőkével rendelkezzenek, vagy a rendeletben előírtnál szigorúbb intézkedéseket alkalmazzanak.

| (16) | A kis méretűnek és össze nem kapcsoltnak nem tekinthető befektetési vállalkozások fokozottabb kockázatainak figyelembevétele érdekében az ilyen vállalkozásra vonatkozó minimális szavatolótőke-követelménynek a következő összegek közül a legnagyobbnak kell lennie: a rájuk vonatkozó állandó minimális tőkekövetelmény, a megelőző évi állandó általános költségeik egynegyede, vagy a befektetési vállalkozások tekintetében megállapított kockázati tényezők alapján meghatározott tőkekövetelmények (K-faktorok) összege, amely a befektetési vállalkozások konkrét tevékenységi területein jelentkező kockázatoktól függően határozza meg a szükséges tőkét. |
| --- | --- |

(16)

A kis méretűnek és össze nem kapcsoltnak nem tekinthető befektetési vállalkozások fokozottabb kockázatainak figyelembevétele érdekében az ilyen vállalkozásra vonatkozó minimális szavatolótőke-követelménynek a következő összegek közül a legnagyobbnak kell lennie: a rájuk vonatkozó állandó minimális tőkekövetelmény, a megelőző évi állandó általános költségeik egynegyede, vagy a befektetési vállalkozások tekintetében megállapított kockázati tényezők alapján meghatározott tőkekövetelmények (K-faktorok) összege, amely a befektetési vállalkozások konkrét tevékenységi területein jelentkező kockázatoktól függően határozza meg a szükséges tőkét.

| (17) | A befektetési vállalkozások akkor tekintendők a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelmények szempontjából kis méretűnek és össze nem kapcsoltnak, ha nem nyújtanak olyan befektetési szolgáltatásokat, amelyek magas kockázatot hordoznak az ügyfelek, a piacok vagy saját maguk számára, és ha méretükből kifolyólag kevésbé képesek széles körű negatív hatásokat előidézni a piacok és az ügyfelek számára, amennyiben a tevékenységükhöz kapcsolódó kockázatok realizálódnak, vagy ha fizetésképtelenné válnak. Ennek megfelelően a kis méretűnek és össze nem kapcsoltnak tekinthető befektetési vállalkozások úgy határozandók meg, mint amelyek nem folytatnak saját számlára történő kereskedést, illetve nem viselnek a pénzügyi eszközök kereskedéséből eredő kockázatokat, nem tartják az ügyfelek eszközeit vagy pénzét, a diszkrecionális portfóliókezelés és a nem diszkrecionális (tanácsadó) megállapodások keretében birtokukban lévő eszközök értéke kevesebb mint 1,2 milliárd EUR, azonnali ügyletek esetében napi 100 millió EUR-nál, származtatott termékek esetében napi 1 milliárd EUR-nál alacsonyabb összegben kezelnek ügyfélmegbízásokat, mérlegfőösszegük – a mérlegen kívüli tételeket is beleszámítva – 100 millió EUR-nál alacsonyabb, a befektetési szolgáltatásokból származó bruttó éves bevételük pedig kevesebb, mint 30 millió EUR. |
| --- | --- |

(17)

A befektetési vállalkozások akkor tekintendők a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelmények szempontjából kis méretűnek és össze nem kapcsoltnak, ha nem nyújtanak olyan befektetési szolgáltatásokat, amelyek magas kockázatot hordoznak az ügyfelek, a piacok vagy saját maguk számára, és ha méretükből kifolyólag kevésbé képesek széles körű negatív hatásokat előidézni a piacok és az ügyfelek számára, amennyiben a tevékenységükhöz kapcsolódó kockázatok realizálódnak, vagy ha fizetésképtelenné válnak. Ennek megfelelően a kis méretűnek és össze nem kapcsoltnak tekinthető befektetési vállalkozások úgy határozandók meg, mint amelyek nem folytatnak saját számlára történő kereskedést, illetve nem viselnek a pénzügyi eszközök kereskedéséből eredő kockázatokat, nem tartják az ügyfelek eszközeit vagy pénzét, a diszkrecionális portfóliókezelés és a nem diszkrecionális (tanácsadó) megállapodások keretében birtokukban lévő eszközök értéke kevesebb mint 1,2 milliárd EUR, azonnali ügyletek esetében napi 100 millió EUR-nál, származtatott termékek esetében napi 1 milliárd EUR-nál alacsonyabb összegben kezelnek ügyfélmegbízásokat, mérlegfőösszegük – a mérlegen kívüli tételeket is beleszámítva – 100 millió EUR-nál alacsonyabb, a befektetési szolgáltatásokból származó bruttó éves bevételük pedig kevesebb, mint 30 millió EUR.

| (18) | A szabályozási arbitrázs elkerülése és a befektetési vállalkozásokat arra ösztönző tényezők csökkentése érdekében, hogy úgy szervezzék át működésüket, hogy ne lépjék túl azokat a küszöbértékeket, amelyek felett már nem minősülnének kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoknak, a kezelt eszközökre, a kezelt ügyfélmegbízásokra, a mérlegfőösszegre és a bruttó éves összbevételre vonatkozó küszöbértékeket összevontan kell alkalmazni az ugyanazon csoporthoz tartozó összes befektetési vállalkozás vonatkozásában. A többi feltétel, vagyis hogy a befektetési vállalkozás tartja-e az ügyfelek pénzét, kezeli vagy őrzi-e az ügyfelek eszközeit, valamint hogy kereskedik-e pénzügyi eszközökkel, illetve visel-e piaci vagy partnerkockázatot, bináris jellegű, és nem hagy teret az ilyen átszervezésre, ennélfogva azokat egyedi alapon kell értékelni. A változó üzleti modellek és az általuk képviselt kockázatok folyamatos figyelembevétele érdekében az említett feltételeket és küszöbértékeket nap végi alapon kell értékelni, az ügyfelek pénze tartásának kivételével, amelyet napon belüli alapon kell értékelni, illetve a mérlegfőösszeg és a bruttó éves összbevétel kivételével, amelyeket a befektetési vállalkozás megelőző pénzügyi év végi helyzete alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(18)

A szabályozási arbitrázs elkerülése és a befektetési vállalkozásokat arra ösztönző tényezők csökkentése érdekében, hogy úgy szervezzék át működésüket, hogy ne lépjék túl azokat a küszöbértékeket, amelyek felett már nem minősülnének kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoknak, a kezelt eszközökre, a kezelt ügyfélmegbízásokra, a mérlegfőösszegre és a bruttó éves összbevételre vonatkozó küszöbértékeket összevontan kell alkalmazni az ugyanazon csoporthoz tartozó összes befektetési vállalkozás vonatkozásában. A többi feltétel, vagyis hogy a befektetési vállalkozás tartja-e az ügyfelek pénzét, kezeli vagy őrzi-e az ügyfelek eszközeit, valamint hogy kereskedik-e pénzügyi eszközökkel, illetve visel-e piaci vagy partnerkockázatot, bináris jellegű, és nem hagy teret az ilyen átszervezésre, ennélfogva azokat egyedi alapon kell értékelni. A változó üzleti modellek és az általuk képviselt kockázatok folyamatos figyelembevétele érdekében az említett feltételeket és küszöbértékeket nap végi alapon kell értékelni, az ügyfelek pénze tartásának kivételével, amelyet napon belüli alapon kell értékelni, illetve a mérlegfőösszeg és a bruttó éves összbevétel kivételével, amelyeket a befektetési vállalkozás megelőző pénzügyi év végi helyzete alapján kell értékelni.

| (19) | A szabályozói küszöbértékeket átlépő vagy az egyéb feltételeknek meg nem felelő befektetési vállalkozások nem tekinthetők kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak, ezért azokra az egyéb befektetési vállalkozásokra vonatkozó követelmények alkalmazandók, az e rendeletben foglalt különös átmeneti rendelkezésekre is figyelemmel. Ez arra fogja ösztönözni a befektetési vállalkozásokat, hogy üzleti tevékenységüket oly módon tervezzék meg, hogy egyértelműen kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak minősüljenek. A kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozásnak nem minősülő befektetési vállalkozások kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozássá történő átminősítése tekintetében nyomonkövetési időszakot kell előírni, amelynek során az említett befektetési vállalkozásnak legalább hat egymást követő hónapon át meg kell felelnie a feltételeknek, és a vonatkozó küszöbértékek alatt kell maradnia. |
| --- | --- |

(19)

A szabályozói küszöbértékeket átlépő vagy az egyéb feltételeknek meg nem felelő befektetési vállalkozások nem tekinthetők kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak, ezért azokra az egyéb befektetési vállalkozásokra vonatkozó követelmények alkalmazandók, az e rendeletben foglalt különös átmeneti rendelkezésekre is figyelemmel. Ez arra fogja ösztönözni a befektetési vállalkozásokat, hogy üzleti tevékenységüket oly módon tervezzék meg, hogy egyértelműen kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak minősüljenek. A kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozásnak nem minősülő befektetési vállalkozások kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozássá történő átminősítése tekintetében nyomonkövetési időszakot kell előírni, amelynek során az említett befektetési vállalkozásnak legalább hat egymást követő hónapon át meg kell felelnie a feltételeknek, és a vonatkozó küszöbértékek alatt kell maradnia.

| (20) | Valamennyi befektetési vállalkozásnak a K-faktorok olyan csoportja alapján kell kiszámítania a szavatolótőke-követelményét, amely kiterjed az ügyfelet érintő kockázatra (Risk-To-Client, RtC), a piacot érintő kockázatra (Risk-to-Market, RtM) és a vállalkozást érintő kockázatra (Risk-to-Firm, RtF). Az RtC körébe tartozó K-faktorok figyelembe veszik a kezelt ügyféleszközöket és az állandó tanácsadást (K-AUM), a kezelt ügyfélpénzt (K-CMH), az őrzött és kezelt eszközöket (K-ASA), valamint a kezelt ügyfélmegbízásokat (K-COH). |
| --- | --- |

(20)

Valamennyi befektetési vállalkozásnak a K-faktorok olyan csoportja alapján kell kiszámítania a szavatolótőke-követelményét, amely kiterjed az ügyfelet érintő kockázatra (Risk-To-Client, RtC), a piacot érintő kockázatra (Risk-to-Market, RtM) és a vállalkozást érintő kockázatra (Risk-to-Firm, RtF). Az RtC körébe tartozó K-faktorok figyelembe veszik a kezelt ügyféleszközöket és az állandó tanácsadást (K-AUM), a kezelt ügyfélpénzt (K-CMH), az őrzött és kezelt eszközöket (K-ASA), valamint a kezelt ügyfélmegbízásokat (K-COH).

| (21) | Az RtM körébe tartozó K-faktor a nettó pozíciókockázatot veszi figyelembe (K-NPR), és az 575/2013/EU rendelet piaci kockázatról szóló rendelkezéseinek megfelelően, illetve – amennyiben az illetékes hatóság ezt lehetővé teszi a befektetési vállalkozások olyan konkrét típusai részére, amelyek klíringtagokon keresztül folytatnak saját számlára történő kereskedést – a befektetési vállalkozás klíringtagja által megkövetelt összes letét alapján kerül kiszámításra (K-CMG). A befektetési vállalkozások számára lehetőséget kell adni arra, hogy a K-NPR-t és a K-CMG-t portfólióalapon egyidejűleg alkalmazzák. |
| --- | --- |

(21)

Az RtM körébe tartozó K-faktor a nettó pozíciókockázatot veszi figyelembe (K-NPR), és az 575/2013/EU rendelet piaci kockázatról szóló rendelkezéseinek megfelelően, illetve – amennyiben az illetékes hatóság ezt lehetővé teszi a befektetési vállalkozások olyan konkrét típusai részére, amelyek klíringtagokon keresztül folytatnak saját számlára történő kereskedést – a befektetési vállalkozás klíringtagja által megkövetelt összes letét alapján kerül kiszámításra (K-CMG). A befektetési vállalkozások számára lehetőséget kell adni arra, hogy a K-NPR-t és a K-CMG-t portfólióalapon egyidejűleg alkalmazzák.

| (22) | Az RtF körébe tartozó K-faktorok figyelembe veszik a befektetési vállalkozásnak a kereskedési partnerei nemteljesítésével szembeni kitettségét (K-TCD), az 575/2013/EU rendelet partnerkockázatra vonatkozó egyszerűsített rendelkezéseivel összhangban, a befektetési vállalkozás konkrét partnerekkel kapcsolatos nagykockázati kitettsége vonatkozásában jelentkező koncentrációs kockázatot (K-CON), az említett rendelet kereskedési könyvben megjelenő nagykockázatokkal kapcsolatosan alkalmazandó rendelkezései alapján, valamint a befektetési vállalkozás napi kereskedési forgalmából eredő működési kockázatokat (K-DTF). |
| --- | --- |

(22)

Az RtF körébe tartozó K-faktorok figyelembe veszik a befektetési vállalkozásnak a kereskedési partnerei nemteljesítésével szembeni kitettségét (K-TCD), az 575/2013/EU rendelet partnerkockázatra vonatkozó egyszerűsített rendelkezéseivel összhangban, a befektetési vállalkozás konkrét partnerekkel kapcsolatos nagykockázati kitettsége vonatkozásában jelentkező koncentrációs kockázatot (K-CON), az említett rendelet kereskedési könyvben megjelenő nagykockázatokkal kapcsolatosan alkalmazandó rendelkezései alapján, valamint a befektetési vállalkozás napi kereskedési forgalmából eredő működési kockázatokat (K-DTF).

| (23) | A K-faktorok alapján kifejezett összesített szavatolótőke-követelmény az RtC, RtM és RtF körébe tartozó K-faktorok összege. A K-AUM, a K-ASA, a K-CMH, a K-COH és a K-DTF az egyes K-faktorok körébe tartozó tevékenységek volumenétől függ. A K-CMH, a K-ASA és a K-DTF körébe tartozó tevékenységek volumenét a megelőző kilenc hónap mozgóátlaga alapján kell kiszámítani. A K-COH körébe tartozó tevékenységek volumenét a megelőző hat hónap mozgóátlaga alapján kell kiszámítani, míg a K-AUM körébe tartozó tevékenységek volumenét a megelőző 15 hónap alapján. A szavatolótőke-követelmény meghatározása céljából a volumeneket meg kell szorozni az e rendeletben meghatározott megfelelő együtthatókkal. A K-NPR szavatolótőke-követelmények az 575/2013/EU rendeletből következnek, míg a K-CON és a K-TCD szavatolótőke-követelmények az említett rendelet vonatkozó követelményeinek egyszerűsített alkalmazását jelentik a kereskedési könyvben megjelenő nagykockázatok, illetve a partnerkockázat kezelése tekintetében. A K-faktor összege nulla abban az esetben, ha a befektetési vállalkozás nem végzi az adott tevékenységet. |
| --- | --- |

(23)

A K-faktorok alapján kifejezett összesített szavatolótőke-követelmény az RtC, RtM és RtF körébe tartozó K-faktorok összege. A K-AUM, a K-ASA, a K-CMH, a K-COH és a K-DTF az egyes K-faktorok körébe tartozó tevékenységek volumenétől függ. A K-CMH, a K-ASA és a K-DTF körébe tartozó tevékenységek volumenét a megelőző kilenc hónap mozgóátlaga alapján kell kiszámítani. A K-COH körébe tartozó tevékenységek volumenét a megelőző hat hónap mozgóátlaga alapján kell kiszámítani, míg a K-AUM körébe tartozó tevékenységek volumenét a megelőző 15 hónap alapján. A szavatolótőke-követelmény meghatározása céljából a volumeneket meg kell szorozni az e rendeletben meghatározott megfelelő együtthatókkal. A K-NPR szavatolótőke-követelmények az 575/2013/EU rendeletből következnek, míg a K-CON és a K-TCD szavatolótőke-követelmények az említett rendelet vonatkozó követelményeinek egyszerűsített alkalmazását jelentik a kereskedési könyvben megjelenő nagykockázatok, illetve a partnerkockázat kezelése tekintetében. A K-faktor összege nulla abban az esetben, ha a befektetési vállalkozás nem végzi az adott tevékenységet.

| (24) | Az RtC körébe tartozó K-faktorok olyan helyettesítő értékek, amelyek a befektetési vállalkozások azon tevékenységi területeire vonatkoznak, amelyeken, ha probléma merül fel, az feltételezhetően kárt okoz az ügyfeleknek. A K-AUM azon károk kockázatát veszi figyelembe, amelyek az ügyfélportfóliók helytelen diszkrecionális kezelése, illetve a rossz minőségű végrehajtás miatt érhetik az ügyfeleket, és biztosítékot, valamint előnyöket nyújt az ügyfelek számára a szolgáltatások folyamatosságának fenntartása, az állandó portfóliókezelés és befektetési tanácsadás révén. A K-ASA az ügyfelek eszközeinek őrzésével és kezelésével kapcsolatos kockázatokra terjed ki, és azt biztosítja, hogy a befektetési vállalkozás rendelkezzen az ezen eszközökkel arányos tőkével, függetlenül attól, hogy azok saját mérlegében jelennek-e meg, vagy harmadik fél számláin találhatóak. A K-CMH azon potenciális károk kockázatát veszi figyelembe, amelyek abból eredhetnek, hogy a befektetési vállalkozás rendelkezik az ügyfelei pénzével, figyelembe véve egyrészről azt, hogy ezek az ügyfélpénzek a saját mérlegében jelennek-e meg, vagy harmadik fél számláin találhatóak, másrészről azt, hogy az alkalmazandó nemzeti jog szerinti szabályok rendelkeznek-e az ügyfélpénzek védelméről a befektetési vállalkozás csődje, fizetésképtelensége, illetve szanálása vagy vagyonfelügyelő kirendelése esetén. A K-CMH-ban nem kell figyelembe venni azokat az ügyfélpénzeket, amelyek az ügyfél nevén vannak elhelyezve valamely (letétkezelői) bankszámlán úgy, hogy a befektetési vállalkozás harmadik személy általi megbízás révén rendelkezhet az ügyfélpénzekkel. A K-COH az ügyfélmegbízásoknak (az ügyfél nevében, nem pedig a befektetési vállalkozás nevében történő) a befektetési vállalkozás általi teljesítéséből eredő kár kockázatára terjed ki; ez történhet például az ügyfelek részére nyújtott kizárólagosan teljesítési szolgáltatás részeként, vagy abban az esetben, ha a befektetési vállalkozás ügyfélmegbízások láncolatának része. |
| --- | --- |

(24)

Az RtC körébe tartozó K-faktorok olyan helyettesítő értékek, amelyek a befektetési vállalkozások azon tevékenységi területeire vonatkoznak, amelyeken, ha probléma merül fel, az feltételezhetően kárt okoz az ügyfeleknek. A K-AUM azon károk kockázatát veszi figyelembe, amelyek az ügyfélportfóliók helytelen diszkrecionális kezelése, illetve a rossz minőségű végrehajtás miatt érhetik az ügyfeleket, és biztosítékot, valamint előnyöket nyújt az ügyfelek számára a szolgáltatások folyamatosságának fenntartása, az állandó portfóliókezelés és befektetési tanácsadás révén. A K-ASA az ügyfelek eszközeinek őrzésével és kezelésével kapcsolatos kockázatokra terjed ki, és azt biztosítja, hogy a befektetési vállalkozás rendelkezzen az ezen eszközökkel arányos tőkével, függetlenül attól, hogy azok saját mérlegében jelennek-e meg, vagy harmadik fél számláin találhatóak. A K-CMH azon potenciális károk kockázatát veszi figyelembe, amelyek abból eredhetnek, hogy a befektetési vállalkozás rendelkezik az ügyfelei pénzével, figyelembe véve egyrészről azt, hogy ezek az ügyfélpénzek a saját mérlegében jelennek-e meg, vagy harmadik fél számláin találhatóak, másrészről azt, hogy az alkalmazandó nemzeti jog szerinti szabályok rendelkeznek-e az ügyfélpénzek védelméről a befektetési vállalkozás csődje, fizetésképtelensége, illetve szanálása vagy vagyonfelügyelő kirendelése esetén. A K-CMH-ban nem kell figyelembe venni azokat az ügyfélpénzeket, amelyek az ügyfél nevén vannak elhelyezve valamely (letétkezelői) bankszámlán úgy, hogy a befektetési vállalkozás harmadik személy általi megbízás révén rendelkezhet az ügyfélpénzekkel. A K-COH az ügyfélmegbízásoknak (az ügyfél nevében, nem pedig a befektetési vállalkozás nevében történő) a befektetési vállalkozás általi teljesítéséből eredő kár kockázatára terjed ki; ez történhet például az ügyfelek részére nyújtott kizárólagosan teljesítési szolgáltatás részeként, vagy abban az esetben, ha a befektetési vállalkozás ügyfélmegbízások láncolatának része.

| (25) | A saját számlára történő kereskedést folytató befektetési vállalkozások esetében az RtM körébe tartozó K-faktor a pénzügyi eszközökre, devizára és árukra vonatkozó pozíciók piaci kockázatával kapcsolatos szabályokon alapul, az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően. A befektetési vállalkozások így maguk választhatják meg, hogy az 575/2013/EU rendelet szerinti sztenderd módszert, az alternatív sztenderd módszert vagy a belső modelleket alkalmazzák, amikor az említett két utóbbi módszer nem csupán adatszolgáltatási célból, hanem a szavatolótőke-követelmények tekintetében is alkalmazandóvá válik a hitelintézetekre. Időközben – és legalább e rendelet alkalmazása megkezdésének időpontját követő öt éven keresztül – a befektetési vállalkozásoknak a piaci kockázatok tekintetében az 575/2013/EU szerinti szabályokat (a sztenderd módszert vagy adott esetben belső modelleket) kell alkalmazniuk a K-NPR kiszámítására. Ha azonban az (EU) 2019/876 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) módosított 575/203/EU rendelet harmadik része IV. címének 1a. és 1b. fejezetében meghatározott rendelkezések nem válnak alkalmazandóvá a hitelintézetekre a szavatolótőke-követelmények tekintetében, a befektetési vállalkozásoknak továbbra is az 575/2013/EU rendelet harmadik részének IV. címében meghatározott követelményeket kell alkalmazniuk a K-NPR kiszámítása céljából. Alternatív megoldásként az elszámolási kötelezettség alá tartozó pozíciókkal rendelkező, pénzügyi eszközökkel kereskedő befektetési vállalkozásokra vonatkozó szavatolótőke-követelmény – az illetékes hatóság jóváhagyásától és bizonyos feltételektől függően – a következő összegként határozható meg: a befektetési vállalkozás klíringtagja által megkövetelt összes letét összege, szorozva egy rögzített szorzótényezővel.Ha a K-CMG alkalmazásra kerül, azt elsődleges módszerként kell előírni a befektetési vállalkozásnak a teljes mértékben vagy jelentős mértékben e módszer hatálya alá tartozó kereskedési tevékenységeire vonatkozóan. A befektetési vállalkozás illetékes hatósága azonban azt is engedélyezheti a befektetési vállalkozás számára, hogy részlegesen alkalmazza a K-CMG-re épülő módszert, feltéve, hogy ezt a módszert alkalmazza minden olyan pozícióra, amely elszámolási vagy letétképzési kötelezettség alá tartozik és a K-NPR szerinti három alternatív módszer egyikét alkalmazza az elszámolási kötelezettség alá nem tartozó portfóliókra. Annak biztosítása érdekében, hogy a követelmények arányosak legyenek a befektetési vállalkozások tevékenységeinek jellegével, nagyságrendjével és összetettségével, valamint könnyen értelmezhetők legyenek a befektetési vállalkozások számára ebben a rendeletben, a K-faktorok számítására vonatkozó módszerek alkalmazásának bármely későbbi felülvizsgálata során meg kell vizsgálni azt is, hogy a K-NPR számítását indokolt-e a továbbiakban is összehangolni a pénzügyi eszközökre, devizára és árukra vonatkozó kereskedési könyvi pozíciók piaci kockázatát illető, az 575/2013/EU rendelet szerinti szabályokkal. |
| --- | --- |

(25)

A saját számlára történő kereskedést folytató befektetési vállalkozások esetében az RtM körébe tartozó K-faktor a pénzügyi eszközökre, devizára és árukra vonatkozó pozíciók piaci kockázatával kapcsolatos szabályokon alapul, az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően. A befektetési vállalkozások így maguk választhatják meg, hogy az 575/2013/EU rendelet szerinti sztenderd módszert, az alternatív sztenderd módszert vagy a belső modelleket alkalmazzák, amikor az említett két utóbbi módszer nem csupán adatszolgáltatási célból, hanem a szavatolótőke-követelmények tekintetében is alkalmazandóvá válik a hitelintézetekre. Időközben – és legalább e rendelet alkalmazása megkezdésének időpontját követő öt éven keresztül – a befektetési vállalkozásoknak a piaci kockázatok tekintetében az 575/2013/EU szerinti szabályokat (a sztenderd módszert vagy adott esetben belső modelleket) kell alkalmazniuk a K-NPR kiszámítására. Ha azonban az (EU) 2019/876 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) módosított 575/203/EU rendelet harmadik része IV. címének 1a. és 1b. fejezetében meghatározott rendelkezések nem válnak alkalmazandóvá a hitelintézetekre a szavatolótőke-követelmények tekintetében, a befektetési vállalkozásoknak továbbra is az 575/2013/EU rendelet harmadik részének IV. címében meghatározott követelményeket kell alkalmazniuk a K-NPR kiszámítása céljából. Alternatív megoldásként az elszámolási kötelezettség alá tartozó pozíciókkal rendelkező, pénzügyi eszközökkel kereskedő befektetési vállalkozásokra vonatkozó szavatolótőke-követelmény – az illetékes hatóság jóváhagyásától és bizonyos feltételektől függően – a következő összegként határozható meg: a befektetési vállalkozás klíringtagja által megkövetelt összes letét összege, szorozva egy rögzített szorzótényezővel.Ha a K-CMG alkalmazásra kerül, azt elsődleges módszerként kell előírni a befektetési vállalkozásnak a teljes mértékben vagy jelentős mértékben e módszer hatálya alá tartozó kereskedési tevékenységeire vonatkozóan. A befektetési vállalkozás illetékes hatósága azonban azt is engedélyezheti a befektetési vállalkozás számára, hogy részlegesen alkalmazza a K-CMG-re épülő módszert, feltéve, hogy ezt a módszert alkalmazza minden olyan pozícióra, amely elszámolási vagy letétképzési kötelezettség alá tartozik és a K-NPR szerinti három alternatív módszer egyikét alkalmazza az elszámolási kötelezettség alá nem tartozó portfóliókra. Annak biztosítása érdekében, hogy a követelmények arányosak legyenek a befektetési vállalkozások tevékenységeinek jellegével, nagyságrendjével és összetettségével, valamint könnyen értelmezhetők legyenek a befektetési vállalkozások számára ebben a rendeletben, a K-faktorok számítására vonatkozó módszerek alkalmazásának bármely későbbi felülvizsgálata során meg kell vizsgálni azt is, hogy a K-NPR számítását indokolt-e a továbbiakban is összehangolni a pénzügyi eszközökre, devizára és árukra vonatkozó kereskedési könyvi pozíciók piaci kockázatát illető, az 575/2013/EU rendelet szerinti szabályokkal.

| (26) | A saját számlára történő kereskedést folytató befektetési vállalkozások esetében az RtF körébe tartozó K-faktorok, azaz a K-TCD és a K-CON a partnerkockázatra és a nagykockázatra vonatkozó, az 575/2013/EU rendeletben meghatározott szabályok egyszerűsített alkalmazását jelentik. A K-TCD a befektetési vállalkozás azzal kapcsolatos kockázatát veszi figyelembe, hogy a partnerek nem teljesítik a kötelezettségeiket tőzsdén kívüli származtatott ügyletek és repoügyletek, értékpapír- és/vagy áru-kölcsönzési vagy -kölcsönvételi ügyletek, hosszú kiegyenlítési idejű ügyletek, értékpapírügylethez kapcsolódó hitelek, valamint bármilyen egyéb értékpapír-finanszírozási ügylet kapcsán, illetve hogy a befektetési vállalkozás által valamely befektetési szolgáltatáshoz kapcsolódóan kiegészítő szolgáltatásként nyújtott hitel kedvezményezettje nem teljesíti a kötelezettségeit; a K-TCD kiszámításához a kitettségeknek a pótlási költségeken és a potenciális jövőbeli kitettséggel összefüggő többleten alapuló értékét meg kell szorozni az 575/2013/EU rendelet szerinti kockázati tényezőkkel, figyelembe véve a tényleges nettósításból és a biztosítékcseréből eredő kockázatmérséklő hatásokat. A partnerkockázat kezelésének az 575/2013/EU rendelettel való további összehangolása érdekében egy 1,2 értékű rögzített szorzótényezőt és egy hitelértékelési korrekcióhoz (CVA) kapcsolódó szorzótényezőt is alkalmazni kell annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a konkrét ügyletekben a befektetési vállalkozás partneréhez kapcsolódó hitelkockázat aktuális piaci értékét. A K-CON a koncentrációs kockázatra terjed ki abban az esetben, ha a vállalkozás egyéni vagy erősen összekapcsolt magánszektorbeli partnerrel szembeni kitettsége meghaladja a szavatolótőke 25 %-át, vagy hitelintézettel vagy más befektetési vállalkozással szembeni kitettsége meghalad egy meghatározott alternatív küszöbértéket; kiszámítása az 575/2013/EU rendelettel összhangban az említett küszöbértékeket meghaladó kitettségek vonatkozásában megállapított többlet-tőkekövetelmény alapján történik. Végezetül, a K-DTF azon befektetési vállalkozások működési kockázatait veszi figyelembe, amelyek nagy volumenben folytatnak saját számlára történő vagy saját nevükben ügyfeleik javára végzett, napon belüli kereskedést; e kockázatok forrásai a meg nem felelő vagy működésképtelen belső eljárások, személyek, rendszerek, illetve külső események, a K-DTF értéke pedig a napi kereskedés névleges értéke alapján kerül kiszámításra, kiigazítva a származtatott kamatláb-ügyletek hátralévő futamidejének megfelelően, a szavatolótőke-követelmények emelkedésének korlátozása érdekében, különösen az alacsonyabb észlelt működési kockázatot hordozó, rövid távú szerződések esetében. |
| --- | --- |

(26)

A saját számlára történő kereskedést folytató befektetési vállalkozások esetében az RtF körébe tartozó K-faktorok, azaz a K-TCD és a K-CON a partnerkockázatra és a nagykockázatra vonatkozó, az 575/2013/EU rendeletben meghatározott szabályok egyszerűsített alkalmazását jelentik. A K-TCD a befektetési vállalkozás azzal kapcsolatos kockázatát veszi figyelembe, hogy a partnerek nem teljesítik a kötelezettségeiket tőzsdén kívüli származtatott ügyletek és repoügyletek, értékpapír- és/vagy áru-kölcsönzési vagy -kölcsönvételi ügyletek, hosszú kiegyenlítési idejű ügyletek, értékpapírügylethez kapcsolódó hitelek, valamint bármilyen egyéb értékpapír-finanszírozási ügylet kapcsán, illetve hogy a befektetési vállalkozás által valamely befektetési szolgáltatáshoz kapcsolódóan kiegészítő szolgáltatásként nyújtott hitel kedvezményezettje nem teljesíti a kötelezettségeit; a K-TCD kiszámításához a kitettségeknek a pótlási költségeken és a potenciális jövőbeli kitettséggel összefüggő többleten alapuló értékét meg kell szorozni az 575/2013/EU rendelet szerinti kockázati tényezőkkel, figyelembe véve a tényleges nettósításból és a biztosítékcseréből eredő kockázatmérséklő hatásokat. A partnerkockázat kezelésének az 575/2013/EU rendelettel való további összehangolása érdekében egy 1,2 értékű rögzített szorzótényezőt és egy hitelértékelési korrekcióhoz (CVA) kapcsolódó szorzótényezőt is alkalmazni kell annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a konkrét ügyletekben a befektetési vállalkozás partneréhez kapcsolódó hitelkockázat aktuális piaci értékét. A K-CON a koncentrációs kockázatra terjed ki abban az esetben, ha a vállalkozás egyéni vagy erősen összekapcsolt magánszektorbeli partnerrel szembeni kitettsége meghaladja a szavatolótőke 25 %-át, vagy hitelintézettel vagy más befektetési vállalkozással szembeni kitettsége meghalad egy meghatározott alternatív küszöbértéket; kiszámítása az 575/2013/EU rendelettel összhangban az említett küszöbértékeket meghaladó kitettségek vonatkozásában megállapított többlet-tőkekövetelmény alapján történik. Végezetül, a K-DTF azon befektetési vállalkozások működési kockázatait veszi figyelembe, amelyek nagy volumenben folytatnak saját számlára történő vagy saját nevükben ügyfeleik javára végzett, napon belüli kereskedést; e kockázatok forrásai a meg nem felelő vagy működésképtelen belső eljárások, személyek, rendszerek, illetve külső események, a K-DTF értéke pedig a napi kereskedés névleges értéke alapján kerül kiszámításra, kiigazítva a származtatott kamatláb-ügyletek hátralévő futamidejének megfelelően, a szavatolótőke-követelmények emelkedésének korlátozása érdekében, különösen az alacsonyabb észlelt működési kockázatot hordozó, rövid távú szerződések esetében.

| (27) | Minden befektetési vállalkozásnak figyelemmel kell kísérnie és ellenőriznie kell koncentrációs kockázatát, többek között ügyfelei vonatkozásában. Ugyanakkor csak azoknak a befektetési vállalkozásoknak kell adatot szolgáltatniuk az illetékes hatóságok részére koncentrációs kockázataikról, amelyekre a K-faktorok alapján minimális szavatolótőke-követelmények vonatkoznak. A származtatott áruügyletekre, kibocsátási egységekre vagy kibocsátáskereskedelmi derivatívákra specializálódott olyan befektetési vállalkozások esetében, amelyek jelentős koncentrált kitettséggel rendelkeznek nem pénzügyi szerződő felek felé, a koncentrációs kockázatra vonatkozó értékhatár a K-CON-t illetően további tőkekövetelmény nélkül is meghaladható, amennyiben ez kereskedelemmel, likviditással vagy kockázatkezeléssel kapcsolatos célokat szolgál. |
| --- | --- |

(27)

Minden befektetési vállalkozásnak figyelemmel kell kísérnie és ellenőriznie kell koncentrációs kockázatát, többek között ügyfelei vonatkozásában. Ugyanakkor csak azoknak a befektetési vállalkozásoknak kell adatot szolgáltatniuk az illetékes hatóságok részére koncentrációs kockázataikról, amelyekre a K-faktorok alapján minimális szavatolótőke-követelmények vonatkoznak. A származtatott áruügyletekre, kibocsátási egységekre vagy kibocsátáskereskedelmi derivatívákra specializálódott olyan befektetési vállalkozások esetében, amelyek jelentős koncentrált kitettséggel rendelkeznek nem pénzügyi szerződő felek felé, a koncentrációs kockázatra vonatkozó értékhatár a K-CON-t illetően további tőkekövetelmény nélkül is meghaladható, amennyiben ez kereskedelemmel, likviditással vagy kockázatkezeléssel kapcsolatos célokat szolgál.

| (28) | Minden befektetési vállalkozásnak rendelkeznie kell belső eljárásokkal likviditási követelményeinek figyelemmel kísérése és kezelése céljából. Az említett eljárások célja, hogy elősegítsék, hogy a befektetési vállalkozások mindenkor rendezett módon működjenek, anélkül, hogy kifejezetten a stresszidőszakra likviditást kellene tartalékolniuk. E célból minden befektetési vállalkozásnak minden időpontban legalább az állandó általános költségei egyharmadának megfelelő összegű likvid eszközöket kell tartania. Ugyanakkor lehetővé kell tenni az illetékes hatóságok számára, hogy a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokat mentesítsék az említett követelmény alól. Az említett likvid eszközöknek kiváló minőségűeknek kell lenniük, és meg kell felelniük az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (9) felsorolt likvid eszközöknek, valamint az említett felhatalmazáson alapuló rendelet alapján az említetteszközökre vonatkozó haircutoknak. Tekintettel arra, hogy a befektetési vállalkozások likviditásprofiljai különböznek a hitelintézetek likviditásprofiljaitól, a megfelelő likvid eszközök felsorolását ki kell egészíteni a befektetési vállalkozás meg nem terhelt saját készpénzével és rövid lejáratú betéteivel (ezekbe azonban nem számítható be az ügyfelek pénze és az ügyfelek tulajdonában lévő pénzügyi eszközök), valamint bizonyos, likvid piaccal rendelkező pénzügyi eszközökkel. Amennyiben nem mentesülnek a likviditási követelmények alól, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások, valamint azok a befektetési vállalkozások, amelyek nem rendelkeznek kereskedési vagy jegyzési tevékenységre vonatkozó engedéllyel, likvid eszközként beszámíthatják továbbá a vevőkövetelésekkel kapcsolatos tételeket, valamint a 30 napon belül esedékes díjakat és jutalékokat, feltéve, hogy ezek a tételek nem haladják meg a minimális likviditási követelmény egyharmadát, nem kerültek beszámításra semmilyen további, az illetékes hatóság által előírt likviditási követelménybe, és 50 %-os haircut vonatkozik rájuk.Kivételes körülmények között, és amennyiben ezt haladéktalanul bejelentik az illetékes hatóságnak, lehetővé kell tenni a befektetési vállalkozások számára, hogy likvid eszközeiknek a likviditási követelmény teljesítése érdekében történő monetizálása eredményeként kerüljenek az előírt küszöbérték alá. Az ügyfelek részére nyújtott minden olyan pénzügyi garancia tekintetében, amelynek érvényesítése fokozott likviditási igényt eredményezhet, az ezen garanciák összértékének legalább 1,6 %-ával csökkenteni kell a rendelkezésre álló likvid eszközök értékét. Annak biztosítása érdekében, hogy a követelmények arányosak legyenek a befektetési vállalkozások tevékenységeinek jellegével, nagyságrendjével és összetettségével, valamint könnyen értelmezhetők legyenek a befektetési vállalkozások számára e rendelet hatályán belül, a későbbiekben felül kell vizsgálni a minimális likviditási követelmény teljesítésébe beszámítható likvid eszközök megfelelőségét, többek között azt, hogy azok folyamatosan megfelelnek-e az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendeletben felsorolt likvid eszközöknek, valamint az említett felhatalmazáson alapuló rendelet alapján az említett eszközökre vonatkozó haircutoknak. |
| --- | --- |

(28)

Minden befektetési vállalkozásnak rendelkeznie kell belső eljárásokkal likviditási követelményeinek figyelemmel kísérése és kezelése céljából. Az említett eljárások célja, hogy elősegítsék, hogy a befektetési vállalkozások mindenkor rendezett módon működjenek, anélkül, hogy kifejezetten a stresszidőszakra likviditást kellene tartalékolniuk. E célból minden befektetési vállalkozásnak minden időpontban legalább az állandó általános költségei egyharmadának megfelelő összegű likvid eszközöket kell tartania. Ugyanakkor lehetővé kell tenni az illetékes hatóságok számára, hogy a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokat mentesítsék az említett követelmény alól. Az említett likvid eszközöknek kiváló minőségűeknek kell lenniük, és meg kell felelniük az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (9) felsorolt likvid eszközöknek, valamint az említett felhatalmazáson alapuló rendelet alapján az említetteszközökre vonatkozó haircutoknak. Tekintettel arra, hogy a befektetési vállalkozások likviditásprofiljai különböznek a hitelintézetek likviditásprofiljaitól, a megfelelő likvid eszközök felsorolását ki kell egészíteni a befektetési vállalkozás meg nem terhelt saját készpénzével és rövid lejáratú betéteivel (ezekbe azonban nem számítható be az ügyfelek pénze és az ügyfelek tulajdonában lévő pénzügyi eszközök), valamint bizonyos, likvid piaccal rendelkező pénzügyi eszközökkel. Amennyiben nem mentesülnek a likviditási követelmények alól, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások, valamint azok a befektetési vállalkozások, amelyek nem rendelkeznek kereskedési vagy jegyzési tevékenységre vonatkozó engedéllyel, likvid eszközként beszámíthatják továbbá a vevőkövetelésekkel kapcsolatos tételeket, valamint a 30 napon belül esedékes díjakat és jutalékokat, feltéve, hogy ezek a tételek nem haladják meg a minimális likviditási követelmény egyharmadát, nem kerültek beszámításra semmilyen további, az illetékes hatóság által előírt likviditási követelménybe, és 50 %-os haircut vonatkozik rájuk.Kivételes körülmények között, és amennyiben ezt haladéktalanul bejelentik az illetékes hatóságnak, lehetővé kell tenni a befektetési vállalkozások számára, hogy likvid eszközeiknek a likviditási követelmény teljesítése érdekében történő monetizálása eredményeként kerüljenek az előírt küszöbérték alá. Az ügyfelek részére nyújtott minden olyan pénzügyi garancia tekintetében, amelynek érvényesítése fokozott likviditási igényt eredményezhet, az ezen garanciák összértékének legalább 1,6 %-ával csökkenteni kell a rendelkezésre álló likvid eszközök értékét. Annak biztosítása érdekében, hogy a követelmények arányosak legyenek a befektetési vállalkozások tevékenységeinek jellegével, nagyságrendjével és összetettségével, valamint könnyen értelmezhetők legyenek a befektetési vállalkozások számára e rendelet hatályán belül, a későbbiekben felül kell vizsgálni a minimális likviditási követelmény teljesítésébe beszámítható likvid eszközök megfelelőségét, többek között azt, hogy azok folyamatosan megfelelnek-e az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendeletben felsorolt likvid eszközöknek, valamint az említett felhatalmazáson alapuló rendelet alapján az említett eszközökre vonatkozó haircutoknak.

| (29) | Az új prudenciális szabályozással összefüggésben megfelelő, arányos szabályozói adatszolgáltatási keretet kell kialakítani, amelyet gondosan hozzá kell igazítani a befektetési vállalkozások tevékenységéhez és a prudenciális keret követelményeihez. A befektetési vállalkozások adatszolgáltatási követelményeinek a szavatolótőkéjük szintjére és összetételére, a szavatolótőke-követelményeikre, a szavatolótőke-követelményeik számításának alapjára, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak minősítésre vonatkozó paraméterek szempontjából a vállalkozások tevékenységi profiljára és méretére, továbbá a likviditási követelményekre és a koncentrációs kockázattal kapcsolatos rendelkezések betartására kell vonatkozniuk. A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokat mentesíteni kell a koncentrációs kockázatra vonatkozó adatszolgáltatási követelmény alól, és e vállalkozásoknak a likviditási követelményekről is csak abban az esetben kell adatot szolgáltatniuk, ha ilyen követelmények vonatkoznak rájuk. Az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai Bankhatóság, EBH) meg kell bízni azzal, hogy a szabályozói adatszolgáltatás részletes tábláinak és szabályainak, valamint a szavatolótőkére vonatkozó nyilvánosságra hozatal formanyomtatványainak további pontosítása érdekében végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozzon ki. Az említett standardoknak arányban kell állniuk a különböző befektetési vállalkozások méretével és összetettségével, illetve figyelembe kell venniük különösen azt, hogy a vállalkozások kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak minősülnek-e. |
| --- | --- |

(29)

Az új prudenciális szabályozással összefüggésben megfelelő, arányos szabályozói adatszolgáltatási keretet kell kialakítani, amelyet gondosan hozzá kell igazítani a befektetési vállalkozások tevékenységéhez és a prudenciális keret követelményeihez. A befektetési vállalkozások adatszolgáltatási követelményeinek a szavatolótőkéjük szintjére és összetételére, a szavatolótőke-követelményeikre, a szavatolótőke-követelményeik számításának alapjára, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak minősítésre vonatkozó paraméterek szempontjából a vállalkozások tevékenységi profiljára és méretére, továbbá a likviditási követelményekre és a koncentrációs kockázattal kapcsolatos rendelkezések betartására kell vonatkozniuk. A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokat mentesíteni kell a koncentrációs kockázatra vonatkozó adatszolgáltatási követelmény alól, és e vállalkozásoknak a likviditási követelményekről is csak abban az esetben kell adatot szolgáltatniuk, ha ilyen követelmények vonatkoznak rájuk. Az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai Bankhatóság, EBH) meg kell bízni azzal, hogy a szabályozói adatszolgáltatás részletes tábláinak és szabályainak, valamint a szavatolótőkére vonatkozó nyilvánosságra hozatal formanyomtatványainak további pontosítása érdekében végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozzon ki. Az említett standardoknak arányban kell állniuk a különböző befektetési vállalkozások méretével és összetettségével, illetve figyelembe kell venniük különösen azt, hogy a vállalkozások kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak minősülnek-e.

| (30) | Az átláthatóságnak a befektetők és a szélesebb piacok számára történő biztosítása érdekében a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak nem minősülő vállalkozásoknak nyilvánosságra kell hozniuk a szavatolótőke-összegüket, a szavatolótőke-követelményeiket, az irányítási szabályaikat, valamint a javadalmazási szabályzatukat és gyakorlataikat. A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások esetében nem írhatók elő nyilvánosságra hozatali követelmények, kivéve, ha kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumokat bocsátanak ki, mivel ebben az esetben biztosítani kell az átláthatóságot az említett instrumentumokba befektetők számára. |
| --- | --- |

(30)

Az átláthatóságnak a befektetők és a szélesebb piacok számára történő biztosítása érdekében a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak nem minősülő vállalkozásoknak nyilvánosságra kell hozniuk a szavatolótőke-összegüket, a szavatolótőke-követelményeiket, az irányítási szabályaikat, valamint a javadalmazási szabályzatukat és gyakorlataikat. A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások esetében nem írhatók elő nyilvánosságra hozatali követelmények, kivéve, ha kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumokat bocsátanak ki, mivel ebben az esetben biztosítani kell az átláthatóságot az említett instrumentumokba befektetők számára.

| (31) | A befektetési vállalkozásoknak nemi szempontból semleges javadalmazási politikát kell alkalmazniuk, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 157. cikkében rögzített elvvel. Pontosításokra van szükség a javadalmazásra vonatkozóan nyilvánosságra hozott tájékoztatással kapcsolatban. A javadalmazásra vonatkozó, e rendeletben foglalt nyilvánosságra hozatali követelményeknek összeegyeztethetőeknek kell lenniük a javadalmazási szabályok céljaival, nevezetesen azzal, hogy a befektetési vállalkozások kockázati profiljára a szakmai tevékenységük révén jelentős hatással bíró munkavállalók kategóriáinak tekintetében a hatékony kockázatkezeléssel összhangban álló javadalmazási szabályzatokat és gyakorlatot hozzanak létre és tartsanak fenn. Ezenkívül a bizonyos javadalmazási szabályok tekintetében eltérésben részesülő intézmények számára elő kell írni az ilyen eltérésre vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalát. |
| --- | --- |

(31)

A befektetési vállalkozásoknak nemi szempontból semleges javadalmazási politikát kell alkalmazniuk, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 157. cikkében rögzített elvvel. Pontosításokra van szükség a javadalmazásra vonatkozóan nyilvánosságra hozott tájékoztatással kapcsolatban. A javadalmazásra vonatkozó, e rendeletben foglalt nyilvánosságra hozatali követelményeknek összeegyeztethetőeknek kell lenniük a javadalmazási szabályok céljaival, nevezetesen azzal, hogy a befektetési vállalkozások kockázati profiljára a szakmai tevékenységük révén jelentős hatással bíró munkavállalók kategóriáinak tekintetében a hatékony kockázatkezeléssel összhangban álló javadalmazási szabályzatokat és gyakorlatot hozzanak létre és tartsanak fenn. Ezenkívül a bizonyos javadalmazási szabályok tekintetében eltérésben részesülő intézmények számára elő kell írni az ilyen eltérésre vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalát.

| (32) | A befektetési vállalkozásoknak az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv követelményei szerinti rendszerből az e rendelet és az (EU) 2019/2034 irányelv követelményei szerinti rendszerbe történő zavartalan átmenetének elősegítése érdekében helyénvaló megfelelő átmeneti intézkedésekről rendelkezni. Különösen az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított öt éven belül azon befektetési vállalkozások számára, amelyeknek szavatolótőke-követelményei e rendelet alapján több mint kétszeresükre emelkednének az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti szavatolótőke-követelményekhez képest, lehetővé kell tenni, hogy a potenciális emelkedés hatásainak enyhítése érdekében a szavatolótőke-követelményeiket az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti szavatolótőke-követelményeik kétszeresére korlátozzák. |
| --- | --- |

(32)

A befektetési vállalkozásoknak az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv követelményei szerinti rendszerből az e rendelet és az (EU) 2019/2034 irányelv követelményei szerinti rendszerbe történő zavartalan átmenetének elősegítése érdekében helyénvaló megfelelő átmeneti intézkedésekről rendelkezni. Különösen az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított öt éven belül azon befektetési vállalkozások számára, amelyeknek szavatolótőke-követelményei e rendelet alapján több mint kétszeresükre emelkednének az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti szavatolótőke-követelményekhez képest, lehetővé kell tenni, hogy a potenciális emelkedés hatásainak enyhítése érdekében a szavatolótőke-követelményeiket az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti szavatolótőke-követelményeik kétszeresére korlátozzák.

| (33) | Annak érdekében, hogy a meglévő befektetési vállalkozásokhoz hasonló profilú új befektetési vállalkozások ne kerüljenek hátrányosabb helyzetbe, azon befektetési vállalkozások számára, amelyekre korábban nem vonatkoztak az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti szavatolótőke-követelmények, lehetővé kell tenni, hogy az e rendelet szerinti szavatolótőke-követelményeiket az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított öt éven keresztül az állandó általános költségeik kétszeresére korlátozzák. |
| --- | --- |

(33)

Annak érdekében, hogy a meglévő befektetési vállalkozásokhoz hasonló profilú új befektetési vállalkozások ne kerüljenek hátrányosabb helyzetbe, azon befektetési vállalkozások számára, amelyekre korábban nem vonatkoztak az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti szavatolótőke-követelmények, lehetővé kell tenni, hogy az e rendelet szerinti szavatolótőke-követelményeiket az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított öt éven keresztül az állandó általános költségeik kétszeresére korlátozzák.

| (34) | Ehhez hasonlóan, azon befektetési vállalkozások számára, amelyeknek az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv értelmében csak az indulótőkére vonatkozó követelménynek kellett megfelelniük, és amelyeknek szavatolótőke-követelményei e rendelet alapján több mint kétszeresükre emelkednének az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti szavatolótőke-követelményekhez képest, lehetővé kell tenni, hogy az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított öt éven keresztül a szavatolótőke-követelményeiket az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti indulótőke-követelményük kétszeresére korlátozzák; kivételt képeznek ez alól az (EU) 2019/876 rendelettel módosított 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 2. pontjának b) alpontjában említett helyi vállalkozások, amelyekre külön átmeneti szavatolótőke-követelményt kell alkalmazni, tekintettel arra, hogy e vállalkozásokat nagyobb kockázat övezi. Az arányosság érdekében külön átmeneti szavatolótőke-követelményeket kell előírni a kisebb befektetési vállalkozások, valamint a befektetési szolgáltatások korlátozott körét kínáló befektetési vállalkozások számára is, amennyiben ezek nem részesülhetnének az e rendelet szerinti szavatolótőke-követelményeknek az (EU) 2019/630 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) módosított 575/2013/EU rendelet és az (EU) 2019/878 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (12) módosított 2013/36/EU irányelv szerinti indulótőkére vonatkozó követelményeknek a kétszeresében való korlátozására vonatkozó elbánásban, de az e rendelet szerinti kötelező szavatolótőke-követelményük növekedne az (EU) 2019/630 rendelettel módosított 575/2013/EU rendelet szerinti helyzetükhöz képest. |
| --- | --- |

(34)

Ehhez hasonlóan, azon befektetési vállalkozások számára, amelyeknek az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv értelmében csak az indulótőkére vonatkozó követelménynek kellett megfelelniük, és amelyeknek szavatolótőke-követelményei e rendelet alapján több mint kétszeresükre emelkednének az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti szavatolótőke-követelményekhez képest, lehetővé kell tenni, hogy az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított öt éven keresztül a szavatolótőke-követelményeiket az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti indulótőke-követelményük kétszeresére korlátozzák; kivételt képeznek ez alól az (EU) 2019/876 rendelettel módosított 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 2. pontjának b) alpontjában említett helyi vállalkozások, amelyekre külön átmeneti szavatolótőke-követelményt kell alkalmazni, tekintettel arra, hogy e vállalkozásokat nagyobb kockázat övezi. Az arányosság érdekében külön átmeneti szavatolótőke-követelményeket kell előírni a kisebb befektetési vállalkozások, valamint a befektetési szolgáltatások korlátozott körét kínáló befektetési vállalkozások számára is, amennyiben ezek nem részesülhetnének az e rendelet szerinti szavatolótőke-követelményeknek az (EU) 2019/630 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) módosított 575/2013/EU rendelet és az (EU) 2019/878 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (12) módosított 2013/36/EU irányelv szerinti indulótőkére vonatkozó követelményeknek a kétszeresében való korlátozására vonatkozó elbánásban, de az e rendelet szerinti kötelező szavatolótőke-követelményük növekedne az (EU) 2019/630 rendelettel módosított 575/2013/EU rendelet szerinti helyzetükhöz képest.

| (35) | Az említett átmeneti intézkedéseket adott esetben az 575/2013/EU rendelet 498. cikkében említett befektetési vállalkozások esetében is alkalmazni kell, mivel az említett cikk mentesíti az említett befektetési vállalkozásokat a szóban forgó rendelet szerinti tőkekövetelmények alól, ugyanakkor e befektetési vállalkozások indulótőke-követelményei az általuk nyújtott befektetési szolgáltatásoktól vagy végzett tevékenységektől függnek. Az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított öt éven keresztül az említett vállalkozások szavatolótőke-követelményét e rendelet átmeneti rendelkezései szerint az említett alkalmazandó szintek figyelembevételével kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(35)

Az említett átmeneti intézkedéseket adott esetben az 575/2013/EU rendelet 498. cikkében említett befektetési vállalkozások esetében is alkalmazni kell, mivel az említett cikk mentesíti az említett befektetési vállalkozásokat a szóban forgó rendelet szerinti tőkekövetelmények alól, ugyanakkor e befektetési vállalkozások indulótőke-követelményei az általuk nyújtott befektetési szolgáltatásoktól vagy végzett tevékenységektől függnek. Az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított öt éven keresztül az említett vállalkozások szavatolótőke-követelményét e rendelet átmeneti rendelkezései szerint az említett alkalmazandó szintek figyelembevételével kell kiszámítani.

| (36) | E rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított öt éven keresztül vagy – amennyiben az a későbbi – az (EU) 2019/876 rendelettel módosított 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 1a. és 1b. fejezete szerinti, az 575/2013/EU rendeletnek és a 2013/36/EU irányelvnek a piaci kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmények tekintetében történő módosításai alkalmazásának kezdőnapjáig az e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásoknak továbbra is az (EU) 2019/630 rendelettel módosított 575/2013/EU rendelettel összhangban kell megállapítaniuk a kereskedési könyvi tevékenységeikre vonatkozó szavatolótőke-követelményeket. |
| --- | --- |

(36)

E rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított öt éven keresztül vagy – amennyiben az a későbbi – az (EU) 2019/876 rendelettel módosított 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 1a. és 1b. fejezete szerinti, az 575/2013/EU rendeletnek és a 2013/36/EU irányelvnek a piaci kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmények tekintetében történő módosításai alkalmazásának kezdőnapjáig az e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásoknak továbbra is az (EU) 2019/630 rendelettel módosított 575/2013/EU rendelettel összhangban kell megállapítaniuk a kereskedési könyvi tevékenységeikre vonatkozó szavatolótőke-követelményeket.

| (37) | A kulcsfontosságú bankközi piaci és befektetési banki szolgáltatásokat kínáló legnagyobb befektetési vállalkozások (amelyek tevékenysége kiterjed a pénzügyi eszközök saját számlára történő kereskedésére, pénzügyi eszközök jegyzési garanciavállalására vagy a pénzügyi eszközök elhelyezésére az eszköz vételére irányuló kötelezettségvállalással) olyan üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek, amelyek hasonlítanak a jelentős hitelintézetekéihez. E tevékenységek hitelkockázatoknak teszik ki a befektetési vállalkozásokat, főként partnerkockázat, illetve az akár ügyfelekkel kapcsolatos, akár velük nem kapcsolatos, saját számlára felvett pozíciók piaci kockázatának formájában. E vállalkozások ezáltal kockázatot jelentenek a pénzügyi stabilitásra, figyelemmel méretükre és a rendszerben képviselt jelentőségükre. |
| --- | --- |

(37)

A kulcsfontosságú bankközi piaci és befektetési banki szolgáltatásokat kínáló legnagyobb befektetési vállalkozások (amelyek tevékenysége kiterjed a pénzügyi eszközök saját számlára történő kereskedésére, pénzügyi eszközök jegyzési garanciavállalására vagy a pénzügyi eszközök elhelyezésére az eszköz vételére irányuló kötelezettségvállalással) olyan üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek, amelyek hasonlítanak a jelentős hitelintézetekéihez. E tevékenységek hitelkockázatoknak teszik ki a befektetési vállalkozásokat, főként partnerkockázat, illetve az akár ügyfelekkel kapcsolatos, akár velük nem kapcsolatos, saját számlára felvett pozíciók piaci kockázatának formájában. E vállalkozások ezáltal kockázatot jelentenek a pénzügyi stabilitásra, figyelemmel méretükre és a rendszerben képviselt jelentőségükre.

| (38) | Az említett nagy befektetési vállalkozások illetékes nemzeti hatóságok általi hatékony prudenciális felügyelete további kihívást jelent. Noha a legnagyobb befektetési vállalkozások jelentős mértékben nyújtanak határokon átnyúló befektetési banki szolgáltatásokat, befektetési vállalkozásként a 2014/65/EU irányelv alapján kijelölt hatóságok prudenciális felügyelete alá tartoznak, e hatóságok pedig nem feltétlenül azonosak a 2013/36/EU irányelv alapján kijelölt illetékes hatóságokkal. Ez egyenlőtlen versenyfeltételeket eredményezhet az 575/2013/EU rendeletnek és a 2013/36/EU irányelvnek az Unión belüli alkalmazása során, és meggátolja a felügyeleti tevékenységet végzőket abban, hogy átfogó prudenciális képet kapjanak, ami pedig lényeges a nagy méretű, határokon átnyúló befektetési vállalkozásokkal kapcsolatos kockázatok kezelése szempontjából. Ennek következtében a prudenciális felügyelet hatékonysága csökkenhet, továbbá torzíthatja az Unión belüli versenyt. Következésképpen az összehasonlítható szereplőkből álló csoportok határokon átnyúló bankközi tevékenységeinek felügyelete tekintetében megvalósítható szinergiák létrehozása, az egyenlő versenyfeltételek elősegítése és az egyes csoportok következetes felügyelete érdekében a legnagyobb befektetési vállalkozásoknak hitelintézeti jogállást kell adni. |
| --- | --- |

(38)

Az említett nagy befektetési vállalkozások illetékes nemzeti hatóságok általi hatékony prudenciális felügyelete további kihívást jelent. Noha a legnagyobb befektetési vállalkozások jelentős mértékben nyújtanak határokon átnyúló befektetési banki szolgáltatásokat, befektetési vállalkozásként a 2014/65/EU irányelv alapján kijelölt hatóságok prudenciális felügyelete alá tartoznak, e hatóságok pedig nem feltétlenül azonosak a 2013/36/EU irányelv alapján kijelölt illetékes hatóságokkal. Ez egyenlőtlen versenyfeltételeket eredményezhet az 575/2013/EU rendeletnek és a 2013/36/EU irányelvnek az Unión belüli alkalmazása során, és meggátolja a felügyeleti tevékenységet végzőket abban, hogy átfogó prudenciális képet kapjanak, ami pedig lényeges a nagy méretű, határokon átnyúló befektetési vállalkozásokkal kapcsolatos kockázatok kezelése szempontjából. Ennek következtében a prudenciális felügyelet hatékonysága csökkenhet, továbbá torzíthatja az Unión belüli versenyt. Következésképpen az összehasonlítható szereplőkből álló csoportok határokon átnyúló bankközi tevékenységeinek felügyelete tekintetében megvalósítható szinergiák létrehozása, az egyenlő versenyfeltételek elősegítése és az egyes csoportok következetes felügyelete érdekében a legnagyobb befektetési vállalkozásoknak hitelintézeti jogállást kell adni.

| (39) | Mivel az említett befektetési vállalkozások így hitelintézetekké minősülnek át, azoknak továbbra is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv hatálya alá, és a hitelintézetekért felelős illetékes hatóságok – az egységes felügyeleti mechanizmus keretén belül pedig az Európai Központi Bank – felügyelete alá kell tartozniuk. Ez biztosítaná, hogy a hitelintézetek prudenciális felügyelete egységes és hatékony maradjon, és hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó egységes szabálykönyv minden hitelintézetre azonos módon vonatkozzon, tekintettel ezek rendszerszintű jelentőségére. A szabályozási arbitrázsnak és a rendelkezések kijátszásának az elkerülése érdekében az illetékes hatóságoknak törekedniük kell annak megakadályozására, hogy a rendszerszinten jelentős csoportok úgy szervezzék meg a működésüket, hogy ne lépjék túl az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában meghatározott küszöbértéket, megkerülve ezzel a hitelintézetként való engedélyezésre vonatkozó, a 2013/36/EU irányelv 8a. cikke szerinti kötelezettséget. |
| --- | --- |

(39)

Mivel az említett befektetési vállalkozások így hitelintézetekké minősülnek át, azoknak továbbra is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv hatálya alá, és a hitelintézetekért felelős illetékes hatóságok – az egységes felügyeleti mechanizmus keretén belül pedig az Európai Központi Bank – felügyelete alá kell tartozniuk. Ez biztosítaná, hogy a hitelintézetek prudenciális felügyelete egységes és hatékony maradjon, és hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó egységes szabálykönyv minden hitelintézetre azonos módon vonatkozzon, tekintettel ezek rendszerszintű jelentőségére. A szabályozási arbitrázsnak és a rendelkezések kijátszásának az elkerülése érdekében az illetékes hatóságoknak törekedniük kell annak megakadályozására, hogy a rendszerszinten jelentős csoportok úgy szervezzék meg a működésüket, hogy ne lépjék túl az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában meghatározott küszöbértéket, megkerülve ezzel a hitelintézetként való engedélyezésre vonatkozó, a 2013/36/EU irányelv 8a. cikke szerinti kötelezettséget.

| (40) | A hitelintézetekké átalakított nagy méretű befektetési vállalkozások számára csak akkor engedélyezhető, hogy a nyilvánosságtól betéteket vagy más visszafizetendő pénzeszközöket fogadjanak el, valamint saját számlára hiteleket nyújtsanak, ha a 2013/36/EU irányelvnek megfelelően megkapták az e tevékenységekre vonatkozó engedélyt. Az ilyen tevékenységek mindegyikének végzése – többek között betétek vagy más visszafizetendő pénzeszközök nyilvánosságtól való elfogadása, valamint hitelek saját számlára történő nyújtása – nem feltétlenül szükséges követelménye annak, hogy egy vállalkozást hitelintézetnek lehessen tekinteni. A hitelintézet fogalommeghatározásának e rendelettel bevezetett módosítása ezért nem sértheti a tagállamok által a 2013/36/EU irányelvvel és az (EU) 2019/2034 irányelvvel összhangban alkalmazott nemzeti engedélyezési rendszereket, többek között azokat a rendelkezéseket sem, amelyeket a tagállamok esetleg indokoltnak ítélnek azon tevékenységek egyértelmű meghatározása érdekében, amelyeket a hitelintézet módosított fogalommeghatározásának hatálya alá tartozó nagy méretű befektetési vállalkozások végezhetnek. |
| --- | --- |

(40)

A hitelintézetekké átalakított nagy méretű befektetési vállalkozások számára csak akkor engedélyezhető, hogy a nyilvánosságtól betéteket vagy más visszafizetendő pénzeszközöket fogadjanak el, valamint saját számlára hiteleket nyújtsanak, ha a 2013/36/EU irányelvnek megfelelően megkapták az e tevékenységekre vonatkozó engedélyt. Az ilyen tevékenységek mindegyikének végzése – többek között betétek vagy más visszafizetendő pénzeszközök nyilvánosságtól való elfogadása, valamint hitelek saját számlára történő nyújtása – nem feltétlenül szükséges követelménye annak, hogy egy vállalkozást hitelintézetnek lehessen tekinteni. A hitelintézet fogalommeghatározásának e rendelettel bevezetett módosítása ezért nem sértheti a tagállamok által a 2013/36/EU irányelvvel és az (EU) 2019/2034 irányelvvel összhangban alkalmazott nemzeti engedélyezési rendszereket, többek között azokat a rendelkezéseket sem, amelyeket a tagállamok esetleg indokoltnak ítélnek azon tevékenységek egyértelmű meghatározása érdekében, amelyeket a hitelintézet módosított fogalommeghatározásának hatálya alá tartozó nagy méretű befektetési vállalkozások végezhetnek.

| (41) | Emellett a hitelintézetek összevont alapú felügyelete egyebek mellett a pénzügyi rendszer stabilitását hivatott biztosítani, és ahhoz, hogy hatékony lehessen, minden csoportra ki kell terjednie, így azokra is, amelyek anyavállalata nem hitelintézet vagy befektetési vállalkozás. Ezért minden hitelintézetre, ideértve a korábban befektetési vállalkozás jogállással rendelkezőket is, alkalmazni kell az anyavállalat illetékes hatóság általi egyedi és összevont alapú felügyeletére vonatkozóan a 2013/36/EU irányelv VII. címe, 3. fejezetének I. szakaszában előírt szabályokat. |
| --- | --- |

(41)

Emellett a hitelintézetek összevont alapú felügyelete egyebek mellett a pénzügyi rendszer stabilitását hivatott biztosítani, és ahhoz, hogy hatékony lehessen, minden csoportra ki kell terjednie, így azokra is, amelyek anyavállalata nem hitelintézet vagy befektetési vállalkozás. Ezért minden hitelintézetre, ideértve a korábban befektetési vállalkozás jogállással rendelkezőket is, alkalmazni kell az anyavállalat illetékes hatóság általi egyedi és összevont alapú felügyeletére vonatkozóan a 2013/36/EU irányelv VII. címe, 3. fejezetének I. szakaszában előírt szabályokat.

| (42) | Előfordulhat továbbá, hogy az olyan nagy méretű befektetési vállalkozások, amelyek ugyan nem tekinthetők rendszerszinten jelentősnek, de saját számlára történő kereskedést folytatnak, illetve pénzügyi eszközök jegyzési garanciavállalását vagy pénzügyi eszközöknek az eszközök vételére irányuló kötelezettségvállalás mellett történő elhelyezését végzik, olyan üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek, amelyek hasonlítanak a rendszerszinten jelentős intézmények üzleti modelljeihez és kockázati profiljaihoz. Ezek a befektetési vállalkozások a méretükből és tevékenységeikből kifolyólag kockázatot jelenthetnek a pénzügyi stabilitásra nézve, ezért ezeknek – jóllehet a hitelintézetté történő átminősítésük a jellegük és összetettségük miatt nem tűnik indokoltnak – továbbra is olyan prudenciális elbánás alá kell tartozniuk, mint a hitelintézeteknek. A szabályozási arbitrázsnak és a rendelkezések kijátszásának az elkerülése érdekében az illetékes hatóságoknak törekedniük kell egyrészről azon helyzetek elkerülésére, amikor a befektetési vállalkozások úgy szervezik meg a működésüket, hogy ne lépjék túl az eszközök egyéni vagy csoport szinten számított teljes értékére vonatkozó 15 milliárd EUR-s küszöbértéket, másrészről annak elkerülésére is, hogy indokolatlanul korlátozzák az illetékes hatóságok mérlegelési jogkörét arra vonatkozóan, hogy kötelezővé tegyék a befektetési vállalkozások számára az 575/2013/EU rendelet követelményeinek való megfelelést és a 2013/36/EU irányelvben meghatározott prudenciális követelmények teljesítését az (EU) 2019/2034 irányelv 5. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(42)

Előfordulhat továbbá, hogy az olyan nagy méretű befektetési vállalkozások, amelyek ugyan nem tekinthetők rendszerszinten jelentősnek, de saját számlára történő kereskedést folytatnak, illetve pénzügyi eszközök jegyzési garanciavállalását vagy pénzügyi eszközöknek az eszközök vételére irányuló kötelezettségvállalás mellett történő elhelyezését végzik, olyan üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek, amelyek hasonlítanak a rendszerszinten jelentős intézmények üzleti modelljeihez és kockázati profiljaihoz. Ezek a befektetési vállalkozások a méretükből és tevékenységeikből kifolyólag kockázatot jelenthetnek a pénzügyi stabilitásra nézve, ezért ezeknek – jóllehet a hitelintézetté történő átminősítésük a jellegük és összetettségük miatt nem tűnik indokoltnak – továbbra is olyan prudenciális elbánás alá kell tartozniuk, mint a hitelintézeteknek. A szabályozási arbitrázsnak és a rendelkezések kijátszásának az elkerülése érdekében az illetékes hatóságoknak törekedniük kell egyrészről azon helyzetek elkerülésére, amikor a befektetési vállalkozások úgy szervezik meg a működésüket, hogy ne lépjék túl az eszközök egyéni vagy csoport szinten számított teljes értékére vonatkozó 15 milliárd EUR-s küszöbértéket, másrészről annak elkerülésére is, hogy indokolatlanul korlátozzák az illetékes hatóságok mérlegelési jogkörét arra vonatkozóan, hogy kötelezővé tegyék a befektetési vállalkozások számára az 575/2013/EU rendelet követelményeinek való megfelelést és a 2013/36/EU irányelvben meghatározott prudenciális követelmények teljesítését az (EU) 2019/2034 irányelv 5. cikkével összhangban.

| (43) | A 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) harmonizált uniós rendszert vezetett be azon harmadik országbeli vállalkozások piaci hozzáférése tekintetében, amelyek az Unióban letelepedett jogosult szerződő felek és szakmai ügyfelek számára nyújtanak befektetési szolgáltatásokat vagy végeznek befektetési tevékenységet. A belső piachoz való hozzáférés feltétele, hogy a Bizottság egyenértékűségi határozatot fogadjon el, és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság, ESMA vagy EÉPH) bejegyezze a harmadik országbeli vállalkozást. Az egyenértékűséget az alkalmazandó releváns uniós jog alapján kell értékelni, és ehhez rendelkezni kell azokkal az eszközökkel, amelyek lehetővé teszik az egyenértékűség feltételeinek hatékony ellenőrzését. Ennek érdekében a harmadik országban bejegyzett vállalkozások számára elő kell írni, hogy évente adatot szolgáltassanak az EÉPH részére az általuk az Unióban nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek mértékéről és hatóköréről. Ugyancsak javítani kell a nyomon követéssel, a végrehajtással és az egyenértékűség feltételeinek teljesítésével kapcsolatos felügyeleti együttműködést. |
| --- | --- |

(43)

A 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) harmonizált uniós rendszert vezetett be azon harmadik országbeli vállalkozások piaci hozzáférése tekintetében, amelyek az Unióban letelepedett jogosult szerződő felek és szakmai ügyfelek számára nyújtanak befektetési szolgáltatásokat vagy végeznek befektetési tevékenységet. A belső piachoz való hozzáférés feltétele, hogy a Bizottság egyenértékűségi határozatot fogadjon el, és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság, ESMA vagy EÉPH) bejegyezze a harmadik országbeli vállalkozást. Az egyenértékűséget az alkalmazandó releváns uniós jog alapján kell értékelni, és ehhez rendelkezni kell azokkal az eszközökkel, amelyek lehetővé teszik az egyenértékűség feltételeinek hatékony ellenőrzését. Ennek érdekében a harmadik országban bejegyzett vállalkozások számára elő kell írni, hogy évente adatot szolgáltassanak az EÉPH részére az általuk az Unióban nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek mértékéről és hatóköréről. Ugyancsak javítani kell a nyomon követéssel, a végrehajtással és az egyenértékűség feltételeinek teljesítésével kapcsolatos felügyeleti együttműködést.

| (44) | Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint az uniós piac átláthatóságának javítása céljából módosítani kell a 600/2014/EU rendeletet annak érdekében, hogy a rendszeres internalizálók jegyzései, árjavításai és tranzakciós árai minden méret esetében az árlépésköz-rendszer hatálya alá tartozzanak. Következésképpen az árlépésköz-rendszerre vonatkozó, jelenleg alkalmazandó szabályozástechnikai standardoknak a 600/2014/EU rendelet kiterjesztett hatályára is vonatkozniuk kell. |
| --- | --- |

(44)

Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint az uniós piac átláthatóságának javítása céljából módosítani kell a 600/2014/EU rendeletet annak érdekében, hogy a rendszeres internalizálók jegyzései, árjavításai és tranzakciós árai minden méret esetében az árlépésköz-rendszer hatálya alá tartozzanak. Következésképpen az árlépésköz-rendszerre vonatkozó, jelenleg alkalmazandó szabályozástechnikai standardoknak a 600/2014/EU rendelet kiterjesztett hatályára is vonatkozniuk kell.

| (45) | A befektetők védelme és az uniós pénzügyi piacok integritásának és stabilitásának biztosítása érdekében az egyenértékűségi határozatok elfogadásakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie az adott harmadik országbeli vállalkozások által az egyenértékűségi határozat elfogadását követően nyújtható szolgáltatások és tevékenységek jelentette esetleges kockázatokat. A rendszerszintű jelentőséget olyan kritériumok alapján kell értékelni, mint például az érintett harmadik országbeli vállalkozások által nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek valószínűsíthető nagyságrendje és hatóköre. Ugyanezen célból a Bizottságnak képesnek kell lennie annak figyelembevételére, hogy a harmadik ország a vonatkozó uniós szakpolitika szerint adózási szempontból nem együttműködő országnak, illetve területnek vagy az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) 9. cikkének (2) bekezdése szerinti kiemelt kockázatot jelentő harmadik országnak minősül-e. A Bizottság csak akkor tekinthet bizonyos prudenciális, szervezeti vagy üzleti magatartásra vonatkozó követelményeket egyenértékűnek, ha azok hatása az uniós követelményekével azonos. Ezenkívül a Bizottságnak képesnek kell lennie adott esetben a 2014/65/EU irányelv I. mellékletének A. szakaszában felsorolt konkrét szolgáltatásokra és tevékenységekre, illetve konkrét szolgáltatás- vagy tevékenységkategóriákra korlátozott egyenértékűségi határozatok elfogadására. |
| --- | --- |

(45)

A befektetők védelme és az uniós pénzügyi piacok integritásának és stabilitásának biztosítása érdekében az egyenértékűségi határozatok elfogadásakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie az adott harmadik országbeli vállalkozások által az egyenértékűségi határozat elfogadását követően nyújtható szolgáltatások és tevékenységek jelentette esetleges kockázatokat. A rendszerszintű jelentőséget olyan kritériumok alapján kell értékelni, mint például az érintett harmadik országbeli vállalkozások által nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek valószínűsíthető nagyságrendje és hatóköre. Ugyanezen célból a Bizottságnak képesnek kell lennie annak figyelembevételére, hogy a harmadik ország a vonatkozó uniós szakpolitika szerint adózási szempontból nem együttműködő országnak, illetve területnek vagy az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) 9. cikkének (2) bekezdése szerinti kiemelt kockázatot jelentő harmadik országnak minősül-e. A Bizottság csak akkor tekinthet bizonyos prudenciális, szervezeti vagy üzleti magatartásra vonatkozó követelményeket egyenértékűnek, ha azok hatása az uniós követelményekével azonos. Ezenkívül a Bizottságnak képesnek kell lennie adott esetben a 2014/65/EU irányelv I. mellékletének A. szakaszában felsorolt konkrét szolgáltatásokra és tevékenységekre, illetve konkrét szolgáltatás- vagy tevékenységkategóriákra korlátozott egyenértékűségi határozatok elfogadására.

| (46) | Az EBH az EÉPH közreműködésével alapos háttérelemzésen, adatgyűjtésen és konzultáción alapuló jelentést bocsátott ki egy olyan, valamennyi rendszerszinten nem jelentős befektetési vállalkozás igényeire szabott prudenciális szabályozás céljából, amely alapul szolgál a befektetési vállalkozások felülvizsgált prudenciális keretéhez. |
| --- | --- |

(46)

Az EBH az EÉPH közreműködésével alapos háttérelemzésen, adatgyűjtésen és konzultáción alapuló jelentést bocsátott ki egy olyan, valamennyi rendszerszinten nem jelentős befektetési vállalkozás igényeire szabott prudenciális szabályozás céljából, amely alapul szolgál a befektetési vállalkozások felülvizsgált prudenciális keretéhez.

| (47) | E rendelet harmonizált alkalmazásának biztosítása érdekében az EBH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia a befektetésivállalkozás-csoportok prudenciális konszolidációjának hatálya és módszerei, a K-faktorok mérése, az elkülönített számlák fogalmának az ügyfélpénzek vonatkozásában történő meghatározása, K-DTF-együtthatók piaci stresszhelyzet esetén történő korrekciója, az állandó általános költségek számítása, a klíringtagok által megkövetelt letétek összegével megegyező szavatolótőke-követelmények meghatározásához szükséges számítás, az e rendelet által előírt – többek között a befektetési vállalkozások befektetési politikájára vonatkozó – nyilvánosságra hozatalhoz és szabályozói adatszolgáltatáshoz szükséges táblák kialakítása, valamint az illetékes hatóságoknak a hitelintézetként való működés engedélyezésének kérelmezéséhez szükséges küszöbbel kapcsolatos információk nyújtása szabályainak meghatározása céljából. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy kiegészítse ezt a rendeletet az EUMSZ 290. cikke szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően az EBH által kidolgozott szabályozástechnikai standardok elfogadása révén. A Bizottságnak és az EBH-nak biztosítania kell, hogy az említett szabályozástechnikai standardokat valamennyi érintett befektetési vállalkozás olyan módon tudja alkalmazni, amely arányban áll az említett befektetési vállalkozások és tevékenységeik jellegével, nagyságrendjével és összetettségével. |
| --- | --- |

(47)

E rendelet harmonizált alkalmazásának biztosítása érdekében az EBH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia a befektetésivállalkozás-csoportok prudenciális konszolidációjának hatálya és módszerei, a K-faktorok mérése, az elkülönített számlák fogalmának az ügyfélpénzek vonatkozásában történő meghatározása, K-DTF-együtthatók piaci stresszhelyzet esetén történő korrekciója, az állandó általános költségek számítása, a klíringtagok által megkövetelt letétek összegével megegyező szavatolótőke-követelmények meghatározásához szükséges számítás, az e rendelet által előírt – többek között a befektetési vállalkozások befektetési politikájára vonatkozó – nyilvánosságra hozatalhoz és szabályozói adatszolgáltatáshoz szükséges táblák kialakítása, valamint az illetékes hatóságoknak a hitelintézetként való működés engedélyezésének kérelmezéséhez szükséges küszöbbel kapcsolatos információk nyújtása szabályainak meghatározása céljából. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy kiegészítse ezt a rendeletet az EUMSZ 290. cikke szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően az EBH által kidolgozott szabályozástechnikai standardok elfogadása révén. A Bizottságnak és az EBH-nak biztosítania kell, hogy az említett szabályozástechnikai standardokat valamennyi érintett befektetési vállalkozás olyan módon tudja alkalmazni, amely arányban áll az említett befektetési vállalkozások és tevékenységeik jellegével, nagyságrendjével és összetettségével.

| (48) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra is, hogy az EBH és az EÉPH által kidolgozott végrehajtás-technikai standardokat fogadjon el az EUMSZ 291. cikke szerinti végrehajtási jogi aktusok útján, valamint az 1093/2010/EU rendelet 15. cikkének és az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra is, hogy az EBH és az EÉPH által kidolgozott végrehajtás-technikai standardokat fogadjon el az EUMSZ 291. cikke szerinti végrehajtási jogi aktusok útján, valamint az 1093/2010/EU rendelet 15. cikkének és az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkének megfelelően.

| (49) | E rendelet egységes alkalmazása és a pénzügyi piacok fejleményeinek figyelembevétele céljának érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az e rendeletben használt fogalommeghatározások pontosítása révén történő kiegészítése érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (16) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(49)

E rendelet egységes alkalmazása és a pénzügyi piacok fejleményeinek figyelembevétele céljának érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az e rendeletben használt fogalommeghatározások pontosítása révén történő kiegészítése érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (16) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (50) | A jogbiztonság garantálása, valamint a hitelintézetekre és a befektetési vállalkozásokra egyaránt alkalmazandó jelenlegi prudenciális keret és e rendelet közötti átfedések elkerülése céljából módosítani kell az 575/2013/EU rendeletet és a 2013/36/EU irányelvet annak érdekében, hogy a befektetési vállalkozások kikerüljenek azok hatálya alól. A bankcsoport részét képező befektetési vállalkozásokra azonban továbbra is alkalmazni kell az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv bankcsoportokra vonatkozó rendelkezéseit, például a 2013/36/EU irányelv 21b. cikkében említett közbenső EU-szintű anyavállalatra vonatkozó rendelkezéseket és az 575/2013/EU rendelet első része II. címének 2. fejezetében meghatározott, a prudenciális konszolidációra vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(50)

A jogbiztonság garantálása, valamint a hitelintézetekre és a befektetési vállalkozásokra egyaránt alkalmazandó jelenlegi prudenciális keret és e rendelet közötti átfedések elkerülése céljából módosítani kell az 575/2013/EU rendeletet és a 2013/36/EU irányelvet annak érdekében, hogy a befektetési vállalkozások kikerüljenek azok hatálya alól. A bankcsoport részét képező befektetési vállalkozásokra azonban továbbra is alkalmazni kell az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv bankcsoportokra vonatkozó rendelkezéseit, például a 2013/36/EU irányelv 21b. cikkében említett közbenső EU-szintű anyavállalatra vonatkozó rendelkezéseket és az 575/2013/EU rendelet első része II. címének 2. fejezetében meghatározott, a prudenciális konszolidációra vonatkozó szabályokat.

| (51) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a hatékony és arányos prudenciális keret kialakítását annak biztosítása érdekében, hogy az Unión belül működési engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások megbízható pénzügyi alapon működjenek, és hogy azokat rendezett módon és adott esetben az ügyfelek érdekeinek leginkább megfelelő módon eljárva irányítsák a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedések léptéke és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(51)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a hatékony és arányos prudenciális keret kialakítását annak biztosítása érdekében, hogy az Unión belül működési engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások megbízható pénzügyi alapon működjenek, és hogy azokat rendezett módon és adott esetben az ügyfelek érdekeinek leginkább megfelelő módon eljárva irányítsák a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedések léptéke és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

ELSŐ RÉSZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

I. CÍM

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet a 2014/65/EU irányelv alapján engedélyezett és felügyelt, valamint a prudenciális követelményeknek való megfelelés tekintetében az (EU) 2019/2034 irányelv alapján felügyelt befektetési vállalkozásokra alkalmazandó egységes prudenciális követelményeket állapít meg a következők vonatkozásában:

| a) | a befektetési vállalkozást érintő kockázat, az ügyfelet érintő kockázat és a piacot érintő kockázat számszerűsíthető, egységes és standardizált elemeihez kapcsolódó szavatolótőke-követelmények; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozást érintő kockázat, az ügyfelet érintő kockázat és a piacot érintő kockázat számszerűsíthető, egységes és standardizált elemeihez kapcsolódó szavatolótőke-követelmények;

| b) | a koncentrációs kockázatot korlátozó követelmények; |
| --- | --- |

b)

a koncentrációs kockázatot korlátozó követelmények;

| c) | a likviditási kockázat számszerűsíthető, egységes és standardizált elemeihez kapcsolódó likviditási követelmények; |
| --- | --- |

c)

a likviditási kockázat számszerűsíthető, egységes és standardizált elemeihez kapcsolódó likviditási követelmények;

| d) | az a), a b) és a c) pontra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények; |
| --- | --- |

d)

az a), a b) és a c) pontra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények;

| e) | nyilvánosságra hozatali követelmények. |
| --- | --- |

e)

nyilvánosságra hozatali követelmények.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a 2014/65/EU irányelv alapján engedélyezett és felügyelt befektetési vállalkozásnak, amennyiben a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett bármely tevékenységet végzi, az 575/2013/EU rendeletben foglalt előírásokat kell alkalmaznia, amennyiben a vállalkozás nem árutőzsdei kereskedő, kibocsátásiegység-kereskedő, kollektív befektetési vállalkozás vagy biztosító, és bármelyik alábbi feltétel tejesül:

| a) | a befektetési vállalkozás konszolidált eszközeinek a megelőző 12 hónap átlagában számított összértéke legalább 15 milliárd EUR, bele nem számítva az ezen albekezdésben említett bármely tevékenységet végző, az Unión kívül székhellyel rendelkező leányvállalatok egyedi eszközeinek értékét; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás konszolidált eszközeinek a megelőző 12 hónap átlagában számított összértéke legalább 15 milliárd EUR, bele nem számítva az ezen albekezdésben említett bármely tevékenységet végző, az Unión kívül székhellyel rendelkező leányvállalatok egyedi eszközeinek értékét;

| b) | a befektetési vállalkozás konszolidált eszközeinek összértéke kisebb mint 15 milliárd EUR, és a befektetési vállalkozás olyan csoport tagja, amely esetében a csoporthoz tartozó valamennyi vállalkozás egyedi szinten 15 milliárd EUR-nál kisebb összértékű eszközökkel rendelkezik, és a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett valamely tevékenységet végzi, az említett vállalkozások konszolidált eszközeinek összértéke pedig 15 milliárd EUR és az említett összegek minden esetben a megelőző 12 hónap átlagában kerültek kiszámításra, bele nem számítva az ezen albekezdésben említett valamely tevékenységet végző, az Unión kívül székhellyel rendelkező leányvállalatok egyedi eszközeinek értékét; vagy |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozás konszolidált eszközeinek összértéke kisebb mint 15 milliárd EUR, és a befektetési vállalkozás olyan csoport tagja, amely esetében a csoporthoz tartozó valamennyi vállalkozás egyedi szinten 15 milliárd EUR-nál kisebb összértékű eszközökkel rendelkezik, és a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett valamely tevékenységet végzi, az említett vállalkozások konszolidált eszközeinek összértéke pedig 15 milliárd EUR és az említett összegek minden esetben a megelőző 12 hónap átlagában kerültek kiszámításra, bele nem számítva az ezen albekezdésben említett valamely tevékenységet végző, az Unión kívül székhellyel rendelkező leányvállalatok egyedi eszközeinek értékét; vagy

| c) | a befektetési vállalkozásról az illetékes hatóság az (EU) 2019/2034 irányelv 5. cikkével összhangban határozatot fogadott el. |
| --- | --- |

c)

a befektetési vállalkozásról az illetékes hatóság az (EU) 2019/2034 irányelv 5. cikkével összhangban határozatot fogadott el.

Az e bekezdésben említett befektetési vállalkozásokat a prudenciális követelmények betartása tekintetében – ideértve annak célját is, hogy meghatározzák az összevont felügyeletet ellátó hatóságot, amennyiben az ilyen befektetési vállalkozás egy, az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 25. pontjában meghatározott befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozik – a 2013/36/EU irányelv VII. és VIII. címe szerint kell felügyelni.

(3)   A (2) bekezdésben biztosított eltérés nem alkalmazandó, ha egy befektetési vállalkozás 12 egymást követő hónap átlagában számítva már nem éri el az említett bekezdésben meghatározott egyik értékhatárt sem, vagy ha valamely illetékes hatóság az (EU) 2019/2034irányelv 5. cikkével összhangban így határoz. A befektetési vállalkozás indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az illetékes hatóságot, ha az említett időszak alatt átlépi valamelyik értékhatárt.

(4)   A (2) bekezdésben előírt feltételeket teljesítő befektetési vállalkozásra továbbra is vonatkoznak az 55. és az 59. cikkben foglalt követelmények.

(5)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az illetékes hatóságok engedélyezhetik a 2014/65/EU irányelv alapján engedélyezett és felügyelt olyan befektetési vállalkozásnak, amely a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett bármely tevékenységet végzi, hogy az 575/2013/EU rendeletben foglalt követelményeket alkalmazza, amennyiben az összes alábbi feltétel teljesül:

| a) | a befektetési vállalkozás leányvállalat, és kiterjed rá egy hitelintézet, pénzügyi holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság összevont alapú felügyelete, az 575/2013/EU rendelet első része II. címe 2. fejezetének rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás leányvállalat, és kiterjed rá egy hitelintézet, pénzügyi holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság összevont alapú felügyelete, az 575/2013/EU rendelet első része II. címe 2. fejezetének rendelkezéseivel összhangban;

| b) | a befektetési vállalkozás tájékoztatja az e rendelet szerinti illetékes hatóságot és adott esetben az összevont felügyeletet ellátó hatóságot; |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozás tájékoztatja az e rendelet szerinti illetékes hatóságot és adott esetben az összevont felügyeletet ellátó hatóságot;

| c) | az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy az 575/2013/EU rendelet szerinti szavatolótőke-követelménynek egyedi alapon a befektetési vállalkozásra, illetve adott esetben összevont alapon a csoportra történő alkalmazása prudenciálisan megfelelő, nem eredményezi a befektetési vállalkozás e rendelet szerinti szavatolótőke-követelményének a csökkenését, és célja nem a szabályozási arbitrázs. |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy az 575/2013/EU rendelet szerinti szavatolótőke-követelménynek egyedi alapon a befektetési vállalkozásra, illetve adott esetben összevont alapon a csoportra történő alkalmazása prudenciálisan megfelelő, nem eredményezi a befektetési vállalkozás e rendelet szerinti szavatolótőke-követelményének a csökkenését, és célja nem a szabályozási arbitrázs.

Az illetékes hatóságok az e bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett tájékoztatás kézhezvételétől számított két hónapon belül értesítik a befektetési vállalkozást arról, hogy az első albekezdés alapján engedélyezték az 575/2013/EU rendelet és a 2014/65/EU irányelv alkalmazását, és erről tájékoztatják az EBH-t is. Az illetékes hatóság teljes körű indokolással szolgál, ha nem engedélyezi az 575/2013/EU rendelet és a 2014/65/EU irányelv alkalmazását.

Az e bekezdésben említett befektetési vállalkozásokat a prudenciális követelmények betartása tekintetében – ideértve annak célját is, hogy meghatározzák az összevont felügyeletet ellátó hatóságot, amennyiben az ilyen befektetési vállalkozás egy, az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 25. pontjában meghatározott befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozik – a 2013/36/EU irányelv VII. és VIII. címe szerint kell felügyelni.

E bekezdés alkalmazása során az 575/2013/EU rendelet 7. cikke nem alkalmazandó.

2. cikk

Felügyeleti hatáskörök

Az e rendeletnek való megfelelés biztosítása céljából az illetékes hatóságok az (EU) 2019/2034irányelvben meghatározott hatáskörökkel rendelkeznek, és az abban meghatározott eljárásokat követik.

3. cikk

Szigorúbb követelmények befektetési vállalkozások általi alkalmazása

Ez a rendelet nem zárja ki, hogy a befektetési vállalkozások az e rendeletben előírtat meghaladó mértékű szavatolótőkét, szavatolótőke-elemeket és likvid eszközöket tartsanak, és az előírtnál szigorúbb intézkedéseket alkalmazzanak.

4. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás”: olyan vállalkozás, amelynek fő tevékenysége ingatlantulajdonlás vagy -kezelés, adatkezelési szolgáltatások nyújtása vagy más hasonló tevékenység, amely egy vagy több befektetési vállalkozás fő tevékenysége mellett járulékos tevékenységnek minősül; |
| --- | --- |

1.

„kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás”: olyan vállalkozás, amelynek fő tevékenysége ingatlantulajdonlás vagy -kezelés, adatkezelési szolgáltatások nyújtása vagy más hasonló tevékenység, amely egy vagy több befektetési vállalkozás fő tevékenysége mellett járulékos tevékenységnek minősül;

| 2. | „vagyonkezelő társaság”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 19. pontjában meghatározott vagyonkezelő társaság; |
| --- | --- |

2.

„vagyonkezelő társaság”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 19. pontjában meghatározott vagyonkezelő társaság;

| 3. | „klíringtag”: valamely tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozás, amely megfelel a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 2. cikkének 14. pontjában szereplő fogalommeghatározásnak; |
| --- | --- |

3.

„klíringtag”: valamely tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozás, amely megfelel a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 2. cikkének 14. pontjában szereplő fogalommeghatározásnak;

| 4. | „ügyfél”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 9. pontjában meghatározott ügyfél azzal a kivétellel, hogy e rendelet negyedik részének alkalmazásában a befektetési vállalkozás bármely partnere „ügyfélnek” minősül; |
| --- | --- |

4.

„ügyfél”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 9. pontjában meghatározott ügyfél azzal a kivétellel, hogy e rendelet negyedik részének alkalmazásában a befektetési vállalkozás bármely partnere „ügyfélnek” minősül;

| 5. | „árutőzsdei kereskedő és kibocsátásiegység-kereskedő”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 150. pontjában meghatározott árutőzsdei kereskedő és kibocsátásiegység-kereskedő; |
| --- | --- |

5.

„árutőzsdei kereskedő és kibocsátásiegység-kereskedő”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 150. pontjában meghatározott árutőzsdei kereskedő és kibocsátásiegység-kereskedő;

| 6. | „származtatott áruügylet”: a 600/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott árualapú származtatott termékek; |
| --- | --- |

6.

„származtatott áruügylet”: a 600/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott árualapú származtatott termékek;

| 7. | „illetékes hatóság”: az (EU) 2019/2034 irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 5. pontjában meghatározott illetékes hatóság; |
| --- | --- |

7.

„illetékes hatóság”: az (EU) 2019/2034 irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 5. pontjában meghatározott illetékes hatóság;

| 8. | „hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet; |
| --- | --- |

8.

„hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet;

| 9. | „saját számlára történő kereskedés”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 6. pontjában meghatározott saját számlára történő kereskedés; |
| --- | --- |

9.

„saját számlára történő kereskedés”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 6. pontjában meghatározott saját számlára történő kereskedés;

| 10. | „származtatott termékek”: a 600/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 29. pontjában meghatározott származtatott termékek; |
| --- | --- |

10.

„származtatott termékek”: a 600/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 29. pontjában meghatározott származtatott termékek;

| 11. | „összevont helyzet”: az a helyzet, amikor e rendelet követelményeit a 7. cikkel összhangban olyan módon alkalmazzák egy EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalatra, EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalatra vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatra, mintha az érintett vállalat a befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó összes befektetési vállalkozással, pénzügyi vállalkozással, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozással és függő ügynökkel együtt egyetlen befektetési vállalkozást alkotna; e fogalommeghatározás alkalmazásában a „befektetési vállalkozás”, a „pénzügyi vállalkozás”, a „kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás” és a „függő ügynök” megnevezések a harmadik országban székhellyel rendelkező olyan vállalkozásokra is alkalmazandók, amelyek, ha az Unióban rendelkeznének székhellyel, megfelelnének e megnevezések fogalommeghatározásának; |
| --- | --- |

11.

„összevont helyzet”: az a helyzet, amikor e rendelet követelményeit a 7. cikkel összhangban olyan módon alkalmazzák egy EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalatra, EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalatra vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatra, mintha az érintett vállalat a befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó összes befektetési vállalkozással, pénzügyi vállalkozással, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozással és függő ügynökkel együtt egyetlen befektetési vállalkozást alkotna; e fogalommeghatározás alkalmazásában a „befektetési vállalkozás”, a „pénzügyi vállalkozás”, a „kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás” és a „függő ügynök” megnevezések a harmadik országban székhellyel rendelkező olyan vállalkozásokra is alkalmazandók, amelyek, ha az Unióban rendelkeznének székhellyel, megfelelnének e megnevezések fogalommeghatározásának;

| 12. | „összevont alapon”: összevont helyzet alapján; |
| --- | --- |

12.

„összevont alapon”: összevont helyzet alapján;

| 13. | „megbízások végrehajtása az ügyfelek nevében”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 5. pontjában meghatározott megbízások végrehajtása az ügyfelek nevében; |
| --- | --- |

13.

„megbízások végrehajtása az ügyfelek nevében”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 5. pontjában meghatározott megbízások végrehajtása az ügyfelek nevében;

| 14. | „pénzügyi vállalkozás”: olyan, hitelintézettől vagy befektetési vállalkozástól és tisztán ipari holding társaságtól eltérő vállalkozás, amelynek fő tevékenysége tulajdoni részesedések megszerzése vagy a 2013/36/EU irányelv I. mellékletének 2–12. és 15. pontjában felsorolt tevékenységek közül egy vagy több folytatása, ideértve a pénzügyi holding társaságokat, a vegyes pénzügyi holding társaságokat, a befektetési holding társaságokat, az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) szerinti pénzforgalmi intézményeket és a vagyonkezelő társaságokat; nem tartoznak azonban ide a biztosítói holding társaságok és a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) 212. cikke (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott vegyes tevékenységű biztosítói holding társaságok; |
| --- | --- |

14.

„pénzügyi vállalkozás”: olyan, hitelintézettől vagy befektetési vállalkozástól és tisztán ipari holding társaságtól eltérő vállalkozás, amelynek fő tevékenysége tulajdoni részesedések megszerzése vagy a 2013/36/EU irányelv I. mellékletének 2–12. és 15. pontjában felsorolt tevékenységek közül egy vagy több folytatása, ideértve a pénzügyi holding társaságokat, a vegyes pénzügyi holding társaságokat, a befektetési holding társaságokat, az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) szerinti pénzforgalmi intézményeket és a vagyonkezelő társaságokat; nem tartoznak azonban ide a biztosítói holding társaságok és a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) 212. cikke (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott vegyes tevékenységű biztosítói holding társaságok;

| 15. | „pénzügyi eszközök”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontja szerinti pénzügyi eszköz; |
| --- | --- |

15.

„pénzügyi eszközök”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontja szerinti pénzügyi eszköz;

| 16. | „pénzügyi holding társaság”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 20. pontjában meghatározott pénzügyi holding társaság; |
| --- | --- |

16.

„pénzügyi holding társaság”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 20. pontjában meghatározott pénzügyi holding társaság;

| 17. | „pénzügyi ágazatbeli szervezet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli szervezet; |
| --- | --- |

17.

„pénzügyi ágazatbeli szervezet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli szervezet;

| 18. | „indulótőke”: az (EU) 2019/2034 irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 18. pontjában meghatározott indulótőke; |
| --- | --- |

18.

„indulótőke”: az (EU) 2019/2034 irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 18. pontjában meghatározott indulótőke;

| 19. | „kapcsolatban álló ügyfelek csoportja” az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontjában meghatározott kapcsolatban álló ügyfelek csoportja; |
| --- | --- |

19.

„kapcsolatban álló ügyfelek csoportja” az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontjában meghatározott kapcsolatban álló ügyfelek csoportja;

| 20. | „befektetési tanácsadás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 4. pontjában meghatározott befektetési tanácsadás; |
| --- | --- |

20.

„befektetési tanácsadás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 4. pontjában meghatározott befektetési tanácsadás;

| 21. | „állandó befektetési tanácsadás”: rendszeres befektetési tanácsadás, valamint egy pénzügyi eszközökből álló ügyfélportfólió folyamatos vagy rendszeres értékelése, nyomon követése vagy felülvizsgálata, beleértve a szerződéses megállapodás alapján az ügyfél által végrehajtott befektetéseket is; |
| --- | --- |

21.

„állandó befektetési tanácsadás”: rendszeres befektetési tanácsadás, valamint egy pénzügyi eszközökből álló ügyfélportfólió folyamatos vagy rendszeres értékelése, nyomon követése vagy felülvizsgálata, beleértve a szerződéses megállapodás alapján az ügyfél által végrehajtott befektetéseket is;

| 22. | „befektetési vállalkozás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

22.

„befektetési vállalkozás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás;

| 23. | „befektetési holding társaság”: olyan pénzügyi vállalkozás, amelynek leányvállalatai kizárólag vagy nagy részben befektetési vállalkozások vagy pénzügyi vállalkozások, és a leányvállalatok közül legalább egy befektetési vállalkozás, és amely nem minősül az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 20. pontjában meghatározott pénzügyi holding társaságnak; |
| --- | --- |

23.

„befektetési holding társaság”: olyan pénzügyi vállalkozás, amelynek leányvállalatai kizárólag vagy nagy részben befektetési vállalkozások vagy pénzügyi vállalkozások, és a leányvállalatok közül legalább egy befektetési vállalkozás, és amely nem minősül az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 20. pontjában meghatározott pénzügyi holding társaságnak;

| 24. | „befektetési szolgáltatások és tevékenységek”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában meghatározott befektetési szolgáltatások és tevékenységek; |
| --- | --- |

24.

„befektetési szolgáltatások és tevékenységek”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában meghatározott befektetési szolgáltatások és tevékenységek;

| 25. | „befektetésivállalkozás-csoport”: vállalkozások olyan csoportja, amely vagy egy anyavállalatból és leányvállalataiból vagy olyan vállalkozásokból áll, amelyek megfelelnek a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) 22. cikkében meghatározott feltételeknek, és közülük legalább egy befektetési vállalkozás, és a csoportban nincs hitelintézet; |
| --- | --- |

25.

„befektetésivállalkozás-csoport”: vállalkozások olyan csoportja, amely vagy egy anyavállalatból és leányvállalataiból vagy olyan vállalkozásokból áll, amelyek megfelelnek a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) 22. cikkében meghatározott feltételeknek, és közülük legalább egy befektetési vállalkozás, és a csoportban nincs hitelintézet;

| 26. | „K-faktorok”: a harmadik rész II. címében meghatározott szavatolótőke-követelmények azon kockázatok vonatkozásában, amelyeket a befektetési vállalkozás az ügyfelekre, a piacokra és magára nézve jelent; |
| --- | --- |

26.

„K-faktorok”: a harmadik rész II. címében meghatározott szavatolótőke-követelmények azon kockázatok vonatkozásában, amelyeket a befektetési vállalkozás az ügyfelekre, a piacokra és magára nézve jelent;

| 27. | „kezelt eszközök” vagy „AUM”: azon eszközök értéke, amelyeket egy befektetési vállalkozás az ügyfelei számára kezel mind diszkrecionális portfóliókezelés keretében, mind állandó befektetési tanácsadásnak minősülő nem diszkrecionális megállapodások alapján; |
| --- | --- |

27.

„kezelt eszközök” vagy „AUM”: azon eszközök értéke, amelyeket egy befektetési vállalkozás az ügyfelei számára kezel mind diszkrecionális portfóliókezelés keretében, mind állandó befektetési tanácsadásnak minősülő nem diszkrecionális megállapodások alapján;

| 28. | „tartott ügyfélpénz” vagy „CMH”: a befektetési vállalkozás által tartott ügyfélpénz összege, figyelembe véve az eszközök elkülönítésére vonatkozó jogi előírásokat és függetlenül a befektetési vállalkozás által tartott ügyfélpénzre alkalmazandó nemzeti számviteli szabályozástól; |
| --- | --- |

28.

„tartott ügyfélpénz” vagy „CMH”: a befektetési vállalkozás által tartott ügyfélpénz összege, figyelembe véve az eszközök elkülönítésére vonatkozó jogi előírásokat és függetlenül a befektetési vállalkozás által tartott ügyfélpénzre alkalmazandó nemzeti számviteli szabályozástól;

| 29. | „őrzött és kezelt eszközök” vagy „ASA”: a befektetési vállalkozás által az ügyfelei számára őrzött és kezelt eszközök, függetlenül attól, hogy az eszközök megjelennek-e a befektetési vállalkozás saját mérlegében, vagy harmadik fél számláin találhatóak-e; |
| --- | --- |

29.

„őrzött és kezelt eszközök” vagy „ASA”: a befektetési vállalkozás által az ügyfelei számára őrzött és kezelt eszközök, függetlenül attól, hogy az eszközök megjelennek-e a befektetési vállalkozás saját mérlegében, vagy harmadik fél számláin találhatóak-e;

| 30. | „kezelt ügyfélmegbízások” vagy „COH”: a befektetési vállalkozás által az ügyfelei számára kezelt megbízások értéke, mégpedig az ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása, valamint az ügyfelek nevében a megbízások végrehajtása révén; |
| --- | --- |

30.

„kezelt ügyfélmegbízások” vagy „COH”: a befektetési vállalkozás által az ügyfelei számára kezelt megbízások értéke, mégpedig az ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása, valamint az ügyfelek nevében a megbízások végrehajtása révén;

| 31. | „koncentrációs kockázat” vagy „CON”: a befektetési vállalkozás kereskedési könyvében megjelenő, egy ügyféllel vagy kapcsolatban álló ügyfelek csoportjával szemben fennálló, a 37. cikk (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat meghaladó kitettség; |
| --- | --- |

31.

„koncentrációs kockázat” vagy „CON”: a befektetési vállalkozás kereskedési könyvében megjelenő, egy ügyféllel vagy kapcsolatban álló ügyfelek csoportjával szemben fennálló, a 37. cikk (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat meghaladó kitettség;

| 32. | „befizetett klíringletét” vagy „CMG”: a klíringtag vagy az elfogadott központi szerződő fél által megkövetelt letétek teljes összege, amennyiben egy befektetési vállalkozás sajátszámlás ügyleteinek végrehajtása és kiegyenlítése egy klíringtag vagy egy elfogadott központi szerződő fél felelőssége mellett történik; |
| --- | --- |

32.

„befizetett klíringletét” vagy „CMG”: a klíringtag vagy az elfogadott központi szerződő fél által megkövetelt letétek teljes összege, amennyiben egy befektetési vállalkozás sajátszámlás ügyleteinek végrehajtása és kiegyenlítése egy klíringtag vagy egy elfogadott központi szerződő fél felelőssége mellett történik;

| 33. | „napi kereskedési forgalom” vagy „DTF”: a befektetési vállalkozás által saját számlára végzett kereskedés vagy a megbízásoknak a saját nevében, de az ügyfelek javára történő végrehajtása során kötött ügyletek napi értéke, kivéve azon megbízások értékét, amelyeket a befektetési vállalkozás által az ügyfelei számára, az ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása, valamint az ügyfelek nevében a megbízások végrehajtása révén kezel, és amelyet a kezelt ügyfélmegbízások értékének megállapításakor már figyelembe vettek; |
| --- | --- |

33.

„napi kereskedési forgalom” vagy „DTF”: a befektetési vállalkozás által saját számlára végzett kereskedés vagy a megbízásoknak a saját nevében, de az ügyfelek javára történő végrehajtása során kötött ügyletek napi értéke, kivéve azon megbízások értékét, amelyeket a befektetési vállalkozás által az ügyfelei számára, az ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása, valamint az ügyfelek nevében a megbízások végrehajtása révén kezel, és amelyet a kezelt ügyfélmegbízások értékének megállapításakor már figyelembe vettek;

| 34. | „nettó pozíciókockázat” vagy „NPR”: a befektetési vállalkozás kereskedési könyvében rögzített ügyletek értéke; |
| --- | --- |

34.

„nettó pozíciókockázat” vagy „NPR”: a befektetési vállalkozás kereskedési könyvében rögzített ügyletek értéke;

| 35. | „a kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata” vagy „TCD”: a befektetési vállalkozás kereskedési könyvében szereplő, a 25. cikkben említett, a partner nemteljesítésének kockázatát megalapozó instrumentumokban és ügyletekben megjelenő kitettségek; |
| --- | --- |

35.

„a kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata” vagy „TCD”: a befektetési vállalkozás kereskedési könyvében szereplő, a 25. cikkben említett, a partner nemteljesítésének kockázatát megalapozó instrumentumokban és ügyletekben megjelenő kitettségek;

| 36. | „aktuális piaci érték” vagy „CMV”: a 31. cikknek megfelelően nettósított ügylet- és értékpapíroldalakból álló portfólió nettó piaci értéke, amennyiben a CMV kiszámításához mind pozitív, mind negatív piaci értékeket használnak; |
| --- | --- |

36.

„aktuális piaci érték” vagy „CMV”: a 31. cikknek megfelelően nettósított ügylet- és értékpapíroldalakból álló portfólió nettó piaci értéke, amennyiben a CMV kiszámításához mind pozitív, mind negatív piaci értékeket használnak;

| 37. | „hosszú kiegyenlítési idejű ügylet”: az 575/2013/EU rendelet 272. cikkének 2. pontjában meghatározott hosszú kiegyenlítési idejű ügylet; |
| --- | --- |

37.

„hosszú kiegyenlítési idejű ügylet”: az 575/2013/EU rendelet 272. cikkének 2. pontjában meghatározott hosszú kiegyenlítési idejű ügylet;

| 38. | „értékpapírügylethez kapcsolódó hitel”: az (EU) 2015/2365 európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) 3. cikkének 10. pontjában meghatározott értékpapírügylethez kapcsolódó hitel; |
| --- | --- |

38.

„értékpapírügylethez kapcsolódó hitel”: az (EU) 2015/2365 európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) 3. cikkének 10. pontjában meghatározott értékpapírügylethez kapcsolódó hitel;

| 39. | „vezető testület”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 36. pontjában meghatározott vezető testület; |
| --- | --- |

39.

„vezető testület”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 36. pontjában meghatározott vezető testület;

| 40. | „vegyes pénzügyi holding társaság”: a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) 2. cikkének 15. pontjában meghatározott vegyes pénzügyi holding társaság; |
| --- | --- |

40.

„vegyes pénzügyi holding társaság”: a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) 2. cikkének 15. pontjában meghatározott vegyes pénzügyi holding társaság;

| 41. | „mérlegen kívüli tétel”: bármely, az 575/2013/EU rendelet I. mellékletében említett tétel; |
| --- | --- |

41.

„mérlegen kívüli tétel”: bármely, az 575/2013/EU rendelet I. mellékletében említett tétel;

| 42. | „anyavállalat”: a 2013/34/EU irányelv 2. cikkének 9. pontja és 22. cikke értelmében vett anyavállalat; |
| --- | --- |

42.

„anyavállalat”: a 2013/34/EU irányelv 2. cikkének 9. pontja és 22. cikke értelmében vett anyavállalat;

| 43. | „részesedés”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 35. pontjában meghatározott részesedés; |
| --- | --- |

43.

„részesedés”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 35. pontjában meghatározott részesedés;

| 44. | „nyereség”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 121. pontjában meghatározott nyereség; |
| --- | --- |

44.

„nyereség”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 121. pontjában meghatározott nyereség;

| 45. | „elfogadott központi szerződő fél”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 88. pontjában meghatározott elfogadott központi szerződő fél; |
| --- | --- |

45.

„elfogadott központi szerződő fél”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 88. pontjában meghatározott elfogadott központi szerződő fél;

| 46. | „portfóliókezelés”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában meghatározott portfóliókezelés; |
| --- | --- |

46.

„portfóliókezelés”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában meghatározott portfóliókezelés;

| 47. | „befolyásoló részesedés”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 36. pontjában meghatározott befolyásoló részesedés; |
| --- | --- |

47.

„befolyásoló részesedés”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 36. pontjában meghatározott befolyásoló részesedés;

| 48. | „értékpapír-finanszírozási ügylet”: az (EU) 2015/2365 rendelet 3. cikkének 11. pontjában meghatározott értékpapír-finanszírozási ügylet; |
| --- | --- |

48.

„értékpapír-finanszírozási ügylet”: az (EU) 2015/2365 rendelet 3. cikkének 11. pontjában meghatározott értékpapír-finanszírozási ügylet;

| 49. | „elkülönített számlák”: a 15. cikk (2) bekezdésében található 1. táblázat alkalmazásában olyan szervezeteknél vezetett számlák, ahol a befektetési vállalkozás által tartott ügyfélpénzt az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelv (23) 4. cikkével összhangban letétbe helyezik, amennyiben az alkalmazandó tagállami jog előírja, hogy a befektetési vállalkozás fizetésképtelensége, szanálása vagy vagyonfelügyelő kirendelése esetén az ügyfélpénz nem használható fel a befektetési vállalkozással szembeni más követelés kielégítésére, mint magának az ügyfélnek a követelése; |
| --- | --- |

49.

„elkülönített számlák”: a 15. cikk (2) bekezdésében található 1. táblázat alkalmazásában olyan szervezeteknél vezetett számlák, ahol a befektetési vállalkozás által tartott ügyfélpénzt az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelv (23) 4. cikkével összhangban letétbe helyezik, amennyiben az alkalmazandó tagállami jog előírja, hogy a befektetési vállalkozás fizetésképtelensége, szanálása vagy vagyonfelügyelő kirendelése esetén az ügyfélpénz nem használható fel a befektetési vállalkozással szembeni más követelés kielégítésére, mint magának az ügyfélnek a követelése;

| 50. | „repoügylet”: az (EU) 2015/2365 rendelet 3. cikkének 9. pontjában meghatározott repoügylet; |
| --- | --- |

50.

„repoügylet”: az (EU) 2015/2365 rendelet 3. cikkének 9. pontjában meghatározott repoügylet;

| 51. | „leányvállalat”: a 2013/34/EU irányelv 2. cikkének 10. pontjában meghatározott és 22. cikke értelmében vett leányvállalat, ideértve a végső anyavállalat leányvállalatának bármely leányvállalatát is; |
| --- | --- |

51.

„leányvállalat”: a 2013/34/EU irányelv 2. cikkének 10. pontjában meghatározott és 22. cikke értelmében vett leányvállalat, ideértve a végső anyavállalat leányvállalatának bármely leányvállalatát is;

| 52. | „függő ügynök”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 29. pontjában meghatározott függő ügynök; |
| --- | --- |

52.

„függő ügynök”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 29. pontjában meghatározott függő ügynök;

| 53. | „bruttó összbevétel”: a befektetési vállalkozás éves működési bevétele, a befektetési vállalkozás engedélyezett befektetési szolgáltatásaival és tevékenységeivel összefüggésben, beleértve a kapott kamatokból, részvényekből és egyéb, fix vagy változó hozamú értékpapírokból, jutalékokból és díjakból származó bevételeket, a befektetési vállalkozás által az eszközök kereskedése, a valós értéken tartott eszközök vagy fedezeti tevékenység révén elért nyereséget vagy viselt veszteséget, de kizárva minden olyan bevételt, amely nem kapcsolódik a teljesített befektetési szolgáltatásokhoz és a végzett tevékenységekhez; |
| --- | --- |

53.

„bruttó összbevétel”: a befektetési vállalkozás éves működési bevétele, a befektetési vállalkozás engedélyezett befektetési szolgáltatásaival és tevékenységeivel összefüggésben, beleértve a kapott kamatokból, részvényekből és egyéb, fix vagy változó hozamú értékpapírokból, jutalékokból és díjakból származó bevételeket, a befektetési vállalkozás által az eszközök kereskedése, a valós értéken tartott eszközök vagy fedezeti tevékenység révén elért nyereséget vagy viselt veszteséget, de kizárva minden olyan bevételt, amely nem kapcsolódik a teljesített befektetési szolgáltatásokhoz és a végzett tevékenységekhez;

| 54. | „kereskedési könyv”: egy befektetési vállalkozás által kereskedési szándékkal – vagy kereskedési szándékkal tartott pozíciók fedezésére – tartott pénzügyi eszközökből és árukból álló összes pozíció; |
| --- | --- |

54.

„kereskedési könyv”: egy befektetési vállalkozás által kereskedési szándékkal – vagy kereskedési szándékkal tartott pozíciók fedezésére – tartott pénzügyi eszközökből és árukból álló összes pozíció;

| 55. | „kereskedési szándékkal tartott pozíciók”: a következők:






  a) | saját számlás pozíciók, valamint az ügyfélmegbízás teljesítéséből és az árjegyzésből származó pozíciók; |
| --- | --- | --- |

55.

„kereskedési szándékkal tartott pozíciók”: a következők:

a)

saját számlás pozíciók, valamint az ügyfélmegbízás teljesítéséből és az árjegyzésből származó pozíciók;

| b) | rövid távú újraértékesítésre szánt pozíciók; |
| --- | --- |

b)

rövid távú újraértékesítésre szánt pozíciók;

| c) | a vételi és eladási árak közötti tényleges vagy várható rövid távú árkülönbözetből vagy az egyéb ár- vagy kamatlábváltozásokból származó haszon céljából tartott pozíciók; |
| --- | --- |

c)

a vételi és eladási árak közötti tényleges vagy várható rövid távú árkülönbözetből vagy az egyéb ár- vagy kamatlábváltozásokból származó haszon céljából tartott pozíciók;

| 56. | „EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat”: valamely tagállamban lévő olyan befektetési vállalkozás, amely része egy befektetésivállalkozás-csoportnak, és amelynek befektetési vállalkozás vagy pénzügyi vállalkozás leányvállalata van, illetve részesedése van ilyen befektetési vállalkozásban vagy pénzügyi vállalkozásban, és önmaga nem leányvállalata más, valamely tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozásnak vagy valamely tagállamban létrehozott befektetési holding társaságnak vagy vegyes pénzügyi holding társaságnak; |
| --- | --- |

56.

„EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat”: valamely tagállamban lévő olyan befektetési vállalkozás, amely része egy befektetésivállalkozás-csoportnak, és amelynek befektetési vállalkozás vagy pénzügyi vállalkozás leányvállalata van, illetve részesedése van ilyen befektetési vállalkozásban vagy pénzügyi vállalkozásban, és önmaga nem leányvállalata más, valamely tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozásnak vagy valamely tagállamban létrehozott befektetési holding társaságnak vagy vegyes pénzügyi holding társaságnak;

| 57. | „EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalat”: valamely tagállamban levő olyan befektetési holding társaság, amely része egy befektetésivállalkozás-csoportnak, és amely nem leányvállalata egy valamely tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozásnak, illetve más, valamely tagállamban létrehozott befektetési holding társaságnak; |
| --- | --- |

57.

„EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalat”: valamely tagállamban levő olyan befektetési holding társaság, amely része egy befektetésivállalkozás-csoportnak, és amely nem leányvállalata egy valamely tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozásnak, illetve más, valamely tagállamban létrehozott befektetési holding társaságnak;

| 58. | „EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat”: befektetésivállalkozás-csoport olyan anyavállalata, amely a 2002/87/EK irányelv 2. cikkének 15. pontjában meghatározott vegyes pénzügyi holding társaság. |
| --- | --- |

58.

„EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat”: befektetésivállalkozás-csoport olyan anyavállalata, amely a 2002/87/EK irányelv 2. cikkének 15. pontjában meghatározott vegyes pénzügyi holding társaság.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 56. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az (1) bekezdés szerinti fogalommeghatározások pontosítása révén történő kiegészítése céljából:

| a) | e rendelet egységes alkalmazásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

a)

e rendelet egységes alkalmazásának biztosítása érdekében;

| b) | e rendelet alkalmazása során a pénzügyi piacokon bekövetkezett fejlemények figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

b)

e rendelet alkalmazása során a pénzügyi piacokon bekövetkezett fejlemények figyelembevétele érdekében.

II. CÍM

A KÖVETELMÉNYEK ALKALMAZÁSÁNAK SZINTJE

1. FEJEZET

A követelmények alkalmazása egyedi alapon

5. cikk

Általános elv

A befektetési vállalkozásoknak egyedi alapon teljesíteniük kell a második–hetedik részben meghatározott követelményeket.

6. cikk

Mentességek

(1)   Az illetékes hatóságok mentesíthetik a befektetési vállalkozást az 5. cikk alkalmazása alól a második, a harmadik, a negyedik, a hatodik és a hetedik rész vonatkozásában, amennyiben az összes alábbi feltétel teljesül:

| a) | a befektetési vállalkozás megfelel a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeknek; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás megfelel a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeknek;

| b) | az alábbi feltételek egyike teljesül:






  i. | a befektetési vállalkozás leányvállalat, és kiterjed rá egy hitelintézet, pénzügyi holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság összevont alapú felügyelete, az 575/2013/EU rendelet első része II. címe 2. fejezetének rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- | --- |

b)

az alábbi feltételek egyike teljesül:

i.

a befektetési vállalkozás leányvállalat, és kiterjed rá egy hitelintézet, pénzügyi holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság összevont alapú felügyelete, az 575/2013/EU rendelet első része II. címe 2. fejezetének rendelkezéseivel összhangban;

| ii. | a befektetési vállalkozás leányvállalat, és a 7. cikkel összhangban összevont alapon felügyelt befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozik; |
| --- | --- |

ii.

a befektetési vállalkozás leányvállalat, és a 7. cikkel összhangban összevont alapon felügyelt befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozik;

| c) | a befektetési vállalkozást és anyavállalatát egyaránt ugyanaz a tagállam engedélyezi és felügyeli; |
| --- | --- |

c)

a befektetési vállalkozást és anyavállalatát egyaránt ugyanaz a tagállam engedélyezi és felügyeli;

| d) | az 575/2013/EU rendelettel vagy e rendelet 7. cikkével összhangban az összevont alapú felügyeletet ellátó illetékes hatóságok egyetértenek a mentesítéssel; |
| --- | --- |

d)

az 575/2013/EU rendelettel vagy e rendelet 7. cikkével összhangban az összevont alapú felügyeletet ellátó illetékes hatóságok egyetértenek a mentesítéssel;

| e) | a szavatolótőkét megfelelően osztották meg az anyavállalat és a befektetési vállalkozás között, továbbá a következő feltételek mindegyike teljesül:






  i. | az anyavállalat általi azonnali tőketranszfernek vagy a kötelezettségek visszafizetésének nincs és nem is várható jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya; |
| --- | --- | --- |

e)

a szavatolótőkét megfelelően osztották meg az anyavállalat és a befektetési vállalkozás között, továbbá a következő feltételek mindegyike teljesül:

i.

az anyavállalat általi azonnali tőketranszfernek vagy a kötelezettségek visszafizetésének nincs és nem is várható jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya;

| ii. | az illetékes hatóság előzetes jóváhagyásával az anyavállalat kijelenti, hogy garanciát vállal a befektetési vállalkozás által vállalt kötelezettségekre vagy a befektetési vállalkozással kapcsolatos kockázatok elhanyagolhatók; |
| --- | --- |

ii.

az illetékes hatóság előzetes jóváhagyásával az anyavállalat kijelenti, hogy garanciát vállal a befektetési vállalkozás által vállalt kötelezettségekre vagy a befektetési vállalkozással kapcsolatos kockázatok elhanyagolhatók;

| iii. | az anyavállalat kockázatértékelési, -mérési és -ellenőrzési eljárásai kiterjednek a befektetési vállalkozásra; és |
| --- | --- |

iii.

az anyavállalat kockázatértékelési, -mérési és -ellenőrzési eljárásai kiterjednek a befektetési vállalkozásra; és

| iv. | az anyavállalat a befektetési vállalkozás részvényeihez kapcsolódó szavazati jogok több mint 50 %-ával rendelkezik vagy joga van a befektetési vállalkozás vezető testületi tagjai többségének kinevezésére vagy hivatalból való eltávolítására. |
| --- | --- |

iv.

az anyavállalat a befektetési vállalkozás részvényeihez kapcsolódó szavazati jogok több mint 50 %-ával rendelkezik vagy joga van a befektetési vállalkozás vezető testületi tagjai többségének kinevezésére vagy hivatalból való eltávolítására.

(2)   Az illetékes hatóságok mentesíthetik a befektetési vállalkozást az 5. cikk alkalmazása alól a hatodik rész vonatkozásában, amennyiben az összes alábbi feltétel teljesül:

| a) | a befektetési vállalkozás megfelel a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeknek; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás megfelel a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeknek;

| b) | a befektetési vállalkozás leányvállalat, és kiterjed rá egy biztosító vagy viszontbiztosító összevont alapú felügyelete, a 2009/138/EK irányelv 228. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozás leányvállalat, és kiterjed rá egy biztosító vagy viszontbiztosító összevont alapú felügyelete, a 2009/138/EK irányelv 228. cikkével összhangban;

| c) | a befektetési vállalkozást és anyavállalatát egyaránt ugyanaz a tagállam engedélyezi és felügyeli; |
| --- | --- |

c)

a befektetési vállalkozást és anyavállalatát egyaránt ugyanaz a tagállam engedélyezi és felügyeli;

| d) | a 2009/138/EK irányelvvel összhangban az összevont alapú felügyeletet ellátó illetékes hatóságok egyetértenek a mentesítéssel; |
| --- | --- |

d)

a 2009/138/EK irányelvvel összhangban az összevont alapú felügyeletet ellátó illetékes hatóságok egyetértenek a mentesítéssel;

| e) | a szavatolótőkét megfelelően osztották meg az anyavállalat és a befektetési vállalkozás között, továbbá a következő feltételek mindegyike teljesül:






  i. | az anyavállalat általi azonnali tőketranszfernek vagy a kötelezettségek visszafizetésének nincs és nem is várható jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya; |
| --- | --- | --- |

e)

a szavatolótőkét megfelelően osztották meg az anyavállalat és a befektetési vállalkozás között, továbbá a következő feltételek mindegyike teljesül:

i.

az anyavállalat általi azonnali tőketranszfernek vagy a kötelezettségek visszafizetésének nincs és nem is várható jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya;

| ii. | az illetékes hatóság előzetes jóváhagyásával az anyavállalat kijelenti, hogy garanciát vállal a befektetési vállalkozás által vállalt kötelezettségekre, vagy a befektetési vállalkozással kapcsolatos kockázatok elhanyagolhatók; |
| --- | --- |

ii.

az illetékes hatóság előzetes jóváhagyásával az anyavállalat kijelenti, hogy garanciát vállal a befektetési vállalkozás által vállalt kötelezettségekre, vagy a befektetési vállalkozással kapcsolatos kockázatok elhanyagolhatók;

| iii. | az anyavállalat kockázatértékelési, -mérési és -ellenőrzési eljárásai kiterjednek a befektetési vállalkozásra; és |
| --- | --- |

iii.

az anyavállalat kockázatértékelési, -mérési és -ellenőrzési eljárásai kiterjednek a befektetési vállalkozásra; és

| iv. | az anyavállalat a befektetési vállalkozás részvényeihez kapcsolódó szavazati jogok több mint 50 %-ával rendelkezik, vagy joga van a befektetési vállalkozás vezető testületi tagjai többségének kinevezésére vagy hivatalból való eltávolítására. |
| --- | --- |

iv.

az anyavállalat a befektetési vállalkozás részvényeihez kapcsolódó szavazati jogok több mint 50 %-ával rendelkezik, vagy joga van a befektetési vállalkozás vezető testületi tagjai többségének kinevezésére vagy hivatalból való eltávolítására.

(3)   Az illetékes hatóságok mentesíthetik a befektetési vállalkozást az 5. cikk alkalmazása alól az ötödik rész vonatkozásában, amennyiben az összes alábbi feltétel teljesül:

| a) | a befektetési vállalkozás az 575/2013/EU rendelet első része II. címének 2. fejezetével összhangban összevont alapú felügyelet alatt áll, vagy olyan befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozik, amelyre e rendelet 7. cikkének (3) bekezdése vonatkozik, de a 7. cikk (4) bekezdésében előírt mentesség nem alkalmazandó; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás az 575/2013/EU rendelet első része II. címének 2. fejezetével összhangban összevont alapú felügyelet alatt áll, vagy olyan befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozik, amelyre e rendelet 7. cikkének (3) bekezdése vonatkozik, de a 7. cikk (4) bekezdésében előírt mentesség nem alkalmazandó;

| b) | az anyavállalat összevont alapon mindenkor monitorozza és felügyeli a csoporton vagy alcsoporton belüli, a mentesítés hatálya alá tartozó összes intézmény és befektetési vállalkozás likviditási pozícióit, és mindegyik említett intézmény és befektetési vállalkozás esetében biztosítja a megfelelő szintű likviditást; |
| --- | --- |

b)

az anyavállalat összevont alapon mindenkor monitorozza és felügyeli a csoporton vagy alcsoporton belüli, a mentesítés hatálya alá tartozó összes intézmény és befektetési vállalkozás likviditási pozícióit, és mindegyik említett intézmény és befektetési vállalkozás esetében biztosítja a megfelelő szintű likviditást;

| c) | az anyavállalat és a befektetési vállalkozás olyan, az illetékes hatóságok követelményeinek megfelelő szerződéseket kötöttek, amelyek biztosítják az anyavállalat és a befektetési vállalkozás között a pénzeszközök szabad mozgását, hogy lehetővé váljon számukra egyedi kötelezettségeik és közös kötelezettségeik teljesítése, amikor azok esedékessé válnak; |
| --- | --- |

c)

az anyavállalat és a befektetési vállalkozás olyan, az illetékes hatóságok követelményeinek megfelelő szerződéseket kötöttek, amelyek biztosítják az anyavállalat és a befektetési vállalkozás között a pénzeszközök szabad mozgását, hogy lehetővé váljon számukra egyedi kötelezettségeik és közös kötelezettségeik teljesítése, amikor azok esedékessé válnak;

| d) | a c) pontban említett szerződések teljesítésének nincs és nem is várható jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya; |
| --- | --- |

d)

a c) pontban említett szerződések teljesítésének nincs és nem is várható jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya;

| e) | az 575/2013/EU rendelettel vagy e rendelet 7. cikkével összhangban az összevont alapú felügyeletet ellátó illetékes hatóságok egyetértenek a mentesítéssel. |
| --- | --- |

e)

az 575/2013/EU rendelettel vagy e rendelet 7. cikkével összhangban az összevont alapú felügyeletet ellátó illetékes hatóságok egyetértenek a mentesítéssel.

2. FEJEZET

Befektetésivállalkozás-csoportok prudenciális konszolidációja és mentességei

7. cikk

Prudenciális konszolidáció

(1)   Az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalatoknak, az EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalatoknak és az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatoknak az összevont helyzetük alapján kell teljesíteniük a második, a harmadik, a negyedik, a hatodik és a hetedik részben előírt kötelezettségeket. Az anyavállalatnak és azon leányvállalatainak, amelyek e rendelet hatálya alá tartoznak, megfelelő szervezeti felépítést és belső ellenőrzési mechanizmusokat kell kialakítaniuk annak biztosítására, hogy a konszolidációhoz szükséges adatokat megfelelően kezeljék és továbbítsák. Az anyavállalatnak különösen biztosítania kell, hogy az e rendelet hatálya alá nem tartozó leányvállalatok megfelelő konszolidáció biztosítását célzó intézkedéseket, eljárásokat és mechanizmusokat alkalmazzanak.

(2)   Az e cikk (1) bekezdése alkalmazásában, a második rész összevont alapon történő alkalmazása esetén az 575/2013/EU rendelet második részének II. címében foglalt szabályokat a befektetési vállalkozásokra is alkalmazni kell.

Ebből a célból az 575/2013/EU rendelet 84. cikkének (1) bekezdésében, 85. cikkének (1) bekezdésében és 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazásakor kizárólag az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésére utaló hivatkozásokat kell figyelembe venni, és következésképpen úgy kell tekinteni, hogy azok az e rendelet vonatkozó rendelkezéseiben előírt szavatolótőke-követelményekre utalnak.

(3)   Az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalatoknak, az EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalatoknak és az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatoknak az összevont helyzetük alapján kell teljesíteniük az ötödik részben előírt kötelezettségeiket.

(4)   A (3) bekezdéstől eltérve, az illetékes hatóságok a befektetésivállalkozás-csoport jellegének, nagyságrendjének és összetettségének figyelembevételével mentesíthetik az anyavállalatot az említett bekezdésnek való megfelelés alól.

(5)   Az EBH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia egyrészt a befektetésivállalkozás-csoport prudenciális konszolidációja hatályának és módszereinek meghatározása céljából, különös tekintettel az állandó általános költségekre, az állandó minimum tőkekövetelményre és a K-faktorra vonatkozó követelményeknek a befektetésivállalkozás-csoport összevont helyzete alapján történő kiszámítására, másrészt a (2) bekezdés megfelelő végrehajtásához szükséges módszerek és részletek meghatározása céljából.

Az EBH-nak 2020. december 26-ig kell benyújtania e szabályozástechnikai standardtervezeteket a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt a rendeletet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

8. cikk

Csoporttőketesz
  t

(1)   A (7) cikktől eltérve, az illetékes hatóságok engedélyezhetik e cikk alkalmazását, ha a csoport összetétele kellően egyszerűnek tekinthető, feltéve, hogy a befektetésivállalkozás-csoport egésze nem képvisel olyan jelentős ügyfél- vagy piaci kockázatokat, amelyek egyébként összevont alapú felügyeletet tennének szükségessé. Az illetékes hatóságoknak tájékoztatniuk kell az EBH-t, ha e cikk alkalmazását engedélyezik.

(2)   E cikk alkalmazásában:

| a) | „szavatolótőke-instrumentumok”: az e rendelet 9. cikkében meghatározott „szavatolótőke”, az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontjában, 56. cikkének d) pontjában és 66. cikkének d) pontjában említett levonások alkalmazása nélkül; |
| --- | --- |

a)

„szavatolótőke-instrumentumok”: az e rendelet 9. cikkében meghatározott „szavatolótőke”, az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontjában, 56. cikkének d) pontjában és 66. cikkének d) pontjában említett levonások alkalmazása nélkül;

| b) | a „befektetési vállalkozás”, a „pénzügyi vállalkozás”, a „kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás” és a „függő ügynök” megnevezések a harmadik országban székhellyel rendelkező olyan vállalkozásokra is alkalmazandók, amelyek, ha az Unióban rendelkeznének székhellyel, megfelelnének a 4. cikkben található fogalommeghatározásoknak. |
| --- | --- |

b)

a „befektetési vállalkozás”, a „pénzügyi vállalkozás”, a „kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás” és a „függő ügynök” megnevezések a harmadik országban székhellyel rendelkező olyan vállalkozásokra is alkalmazandók, amelyek, ha az Unióban rendelkeznének székhellyel, megfelelnének a 4. cikkben található fogalommeghatározásoknak.

(3)   Az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalatoknak, az EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalatoknak, az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaságoknak és minden más anyavállalatnak, amelyek a befektetésivállalkozás-csoportban befektetési vállalkozások, pénzügyi vállalkozások, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások vagy függő ügynökök, legalább a következők összegének fedezésére elegendő szavatolótőke-instrumentummal kell rendelkezniük:

| a) | a befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó befektetési vállalkozásokban, pénzügyi vállalkozásokban, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokban és függő ügynökökben fennálló minden részesedésük, alárendelt követelésük és az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontjában, 56. cikkének d) pontjában és 66. cikkének d) pontjában említett instrumentumuk könyv szerinti teljes értékének összege; és |
| --- | --- |

a)

a befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó befektetési vállalkozásokban, pénzügyi vállalkozásokban, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokban és függő ügynökökben fennálló minden részesedésük, alárendelt követelésük és az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontjában, 56. cikkének d) pontjában és 66. cikkének d) pontjában említett instrumentumuk könyv szerinti teljes értékének összege; és

| b) | a befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó befektetési vállalkozások, pénzügyi vállalkozások, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások és függő ügynökök felé fennálló függő kötelezettségeik teljes összege. |
| --- | --- |

b)

a befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó befektetési vállalkozások, pénzügyi vállalkozások, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások és függő ügynökök felé fennálló függő kötelezettségeik teljes összege.

(4)   Az illetékes hatóságok engedélyezhetik az EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalatnak, az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatnak és minden más olyan anyavállalatnak, amely a befektetésivállalkozás-csoportban befektetési vállalkozás, pénzügyi vállalkozás, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás vagy függő ügynök, hogy a (3) bekezdés alapján számítottnál kisebb összegű szavatolótőkével rendelkezzen, amely azonban nem lehet alacsonyabb a leányvállalatainak minősülő befektetési vállalkozások, pénzügyi vállalkozások, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások és függő ügynökök számára egyedi alapon előírt szavatolótőke-követelmények és az említett szervezetek felé fennálló összes függő kötelezettség összegénél.

E bekezdés alkalmazásában az első albekezdésben említett és harmadik országban található leányvállalatok szavatolótőke-követelménye az érintett illetékes hatóságok által jóváhagyott olyan névleges szavatolótőke-követelmény, amely elegendő fedezetet biztosít az említett leányvállalatok jelentette kockázatokkal szemben.

(5)   Az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalatoknak, az EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalatoknak és az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatoknak rendelkezniük kell a befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó valamennyi befektetési vállalkozás, befektetési holding társaság, vegyes pénzügyi holding társaság, pénzügyi vállalkozás, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás és függő ügynök tőke- és finanszírozási forrásainak monitorozását és ellenőrzését szolgáló rendszerrel.

MÁSODIK RÉSZ

SZAVATOLÓTŐKE

9. cikk

A szavatolótőke összetétele

(1)   A befektetési vállalkozások szavatolótőkéjének az elsődleges alapvető tőkéjükből, a kiegészítő alapvető tőkéjükből és a járulékos tőkéjükből kell állnia, és mindenkor teljesülnie kell az összes alábbi feltételnek:

| a) | , |
| --- | --- |

a)

Image 1

| b) | , |
| --- | --- |

b)

Image 2

| c) | , |
| --- | --- |

c)

Image 3

ahol:

| i. | az elsődleges alapvető tőke az 575/2013/EU rendelet második része I. címének 2. fejezetével összhangban, a kiegészítő alapvető tőke az 575/2013/EU rendelet második része I. címének 3. fejezetével összhangban, a járulékos tőke pedig az 575/2013/EU rendelet második része I. címének 4. fejezetével összhangban meghatározott elsődleges és kiegészítő alapvető, illetve járulékos tőke; és |
| --- | --- |

i.

az elsődleges alapvető tőke az 575/2013/EU rendelet második része I. címének 2. fejezetével összhangban, a kiegészítő alapvető tőke az 575/2013/EU rendelet második része I. címének 3. fejezetével összhangban, a járulékos tőke pedig az 575/2013/EU rendelet második része I. címének 4. fejezetével összhangban meghatározott elsődleges és kiegészítő alapvető, illetve járulékos tőke; és

| ii. | a „D” meghatározása a 11. cikkben található. |
| --- | --- |

ii.

a „D” meghatározása a 11. cikkben található.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve:

| a) | az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett levonásokat teljeskörűen alkalmazni kell, az említett rendelet 39. és 48. cikkének alkalmazása nélkül; |
| --- | --- |

a)

az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett levonásokat teljeskörűen alkalmazni kell, az említett rendelet 39. és 48. cikkének alkalmazása nélkül;

| b) | az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett levonásokat teljeskörűen alkalmazni kell, az említett rendelet 41. cikkének alkalmazása nélkül; |
| --- | --- |

b)

az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett levonásokat teljeskörűen alkalmazni kell, az említett rendelet 41. cikkének alkalmazása nélkül;

| c) | az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének h) pontjában, 56. cikkének c) pontjában és 66. cikkének c) pontjában említett levonásokat teljeskörűen alkalmazni kell, amennyiben nem a kereskedési könyvben nyilvántartott tőkeinstrumentum-állományokra vonatkoznak, az említett rendelet 46., 60. és 70. cikkében (előírt mechanizmusok) alkalmazása nélkül; |
| --- | --- |

c)

az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének h) pontjában, 56. cikkének c) pontjában és 66. cikkének c) pontjában említett levonásokat teljeskörűen alkalmazni kell, amennyiben nem a kereskedési könyvben nyilvántartott tőkeinstrumentum-állományokra vonatkoznak, az említett rendelet 46., 60. és 70. cikkében (előírt mechanizmusok) alkalmazása nélkül;

| d) | az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontjában említett levonásokat teljeskörűen alkalmazni kell, az említett rendelet 48. cikkének alkalmazása nélkül; |
| --- | --- |

d)

az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontjában említett levonásokat teljeskörűen alkalmazni kell, az említett rendelet 48. cikkének alkalmazása nélkül;

| e) | az alábbi rendelkezéseket nem kell alkalmazni a befektetési vállalkozások szavatolótőkéjének meghatározására:






  i. | az 575/2013/EU rendelet 49. cikke; |
| --- | --- | --- |

e)

az alábbi rendelkezéseket nem kell alkalmazni a befektetési vállalkozások szavatolótőkéjének meghatározására:

i.

az 575/2013/EU rendelet 49. cikke;

| ii. | az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének h) pontjában, 56. cikkének c) pontjában, 66. cikkének c) pontjában említett levonások, valamint az említett rendelet 46., 60. és 70. cikkében foglalt kapcsolódó rendelkezések, amennyiben az említett levonások a kereskedési könyvben nyilvántartott tőkeinstrumentum-állományokra vonatkoznak; |
| --- | --- |

ii.

az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének h) pontjában, 56. cikkének c) pontjában, 66. cikkének c) pontjában említett levonások, valamint az említett rendelet 46., 60. és 70. cikkében foglalt kapcsolódó rendelkezések, amennyiben az említett levonások a kereskedési könyvben nyilvántartott tőkeinstrumentum-állományokra vonatkoznak;

| iii. | az 575/2013/EU rendelet 54. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett veszteségviselést kiváltó esemény. A veszteségviselést kiváltó eseményt a befektetési vállalkozásnak ehelyett az (1) bekezdésben említett kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumhoz kapcsolódva kell meghatároznia; |
| --- | --- |

iii.

az 575/2013/EU rendelet 54. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett veszteségviselést kiváltó esemény. A veszteségviselést kiváltó eseményt a befektetési vállalkozásnak ehelyett az (1) bekezdésben említett kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumhoz kapcsolódva kell meghatároznia;

| iv. | az 575/2013/EU rendelet 54. cikke (4) bekezdésének a) pontjában hivatkozott aggregált összeg. A leírandó vagy átváltandó összeg az (1) bekezdésben hivatkozott kiegészítő alapvető tőkeinstrumentum teljes összege. |
| --- | --- |

iv.

az 575/2013/EU rendelet 54. cikke (4) bekezdésének a) pontjában hivatkozott aggregált összeg. A leírandó vagy átváltandó összeg az (1) bekezdésben hivatkozott kiegészítő alapvető tőkeinstrumentum teljes összege.

(3)   Az e rendelet szerinti szavatolótőke-követelmények meghatározásakor a befektetési vállalkozásnak alkalmaznia kell az 575/2013/EU rendelet második része I. címének 6. fejezetében foglalt releváns rendelkezéseket. Az említett rendelkezések alkalmazásakor az 575/2013/EU rendelet 77. és 78. cikke szerinti felügyeleti engedély akkor tekintendő megadottnak, ha az említett rendelet 78. cikke (1) bekezdésének a) pontjában vagy 78. cikkének (4) bekezdésében foglalt egyik feltétel teljesül.

(4)   Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában azon befektetési vállalkozásoknak, amelyek nem jogi személyek vagy részvénytársaságok, vagy teljesítik az e rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket, az illetékes hatóságok az EBH-val folytatott konzultációt követően engedélyezhetik, hogy további instrumentumokat vagy tőkét minősítsenek szavatolótőkének, feltéve, hogy az említett instrumentumok vagy tőke a 86/635/EGK tanácsi irányelv (24) 22. cikkének megfelelően kezelhetők. Az EBH-nak az egyes illetékes hatóságoktól származó információk alapján, az EÉPH-val közösen, össze kell állítania, fenn kell tartania és közzé kell tennie az instrumentumok és a tőke minden olyan formájának jegyzékét, amelyek az egyes tagállamokban szavatolótőkének tekinthetők. A jegyzéket első alkalommal 2020. december 26-ig kell közzétenni.

(5)   Egy befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó pénzügyi ágazatbeli szervezet szavatolótőke-instrumentumainak állományát nem kell levonni a csoporthoz tartozó befektetési vállalkozások szavatolótőkéjének egyedi alapon történő kiszámítása céljából, amennyiben valamennyi alábbi feltétel teljesül:

| a) | az anyavállalat általi azonnali tőketranszfernek vagy a kötelezettségek általa való visszafizetésének nincs és nem is várható jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya; |
| --- | --- |

a)

az anyavállalat általi azonnali tőketranszfernek vagy a kötelezettségek általa való visszafizetésének nincs és nem is várható jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya;

| b) | az anyavállalat kockázatértékelési, -mérési és -ellenőrzési eljárásai kiterjednek a pénzügyi ágazatbeli szervezetre; |
| --- | --- |

b)

az anyavállalat kockázatértékelési, -mérési és -ellenőrzési eljárásai kiterjednek a pénzügyi ágazatbeli szervezetre;

| c) | az illetékes hatóságok nem alkalmazzák a 8. cikkben előírt eltérést. |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóságok nem alkalmazzák a 8. cikkben előírt eltérést.

10. cikk

A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedések

(1)   E rész alkalmazása során az 575/2013/EU rendelet 26. cikkében említett elsődleges alapvető tőkeelemek meghatározásakor a befektetési vállalkozásnak le kell vonnia az a) és a b) pontban megjelölt értékhatárokat meghaladó összegeket:

| a) | pénzügyi ágazatbeli szervezetnek nem minősülő vállalkozásban meglévő befolyásoló részesedés, ha annak összege meghaladja a befektetési vállalkozásnak az e rendelet 9. cikkével összhangban, de az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának i. alpontjában említett levonások nélkül számított szavatolótőkéjének 15 %-át; |
| --- | --- |

a)

pénzügyi ágazatbeli szervezetnek nem minősülő vállalkozásban meglévő befolyásoló részesedés, ha annak összege meghaladja a befektetési vállalkozásnak az e rendelet 9. cikkével összhangban, de az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának i. alpontjában említett levonások nélkül számított szavatolótőkéjének 15 %-át;

| b) | egy befektetési vállalkozásnak pénzügyi ágazatbeli szervezetnek nem minősülő vállalkozásokban meglévő befolyásoló részesedéseinek teljes összege, ha ez az összeg meghaladja a befektetési vállalkozásnak az e rendelet 9. cikkével összhangban, de az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának i. alpontjában említett levonások nélkül számított szavatolótőkéjének 60 %-át. |
| --- | --- |

b)

egy befektetési vállalkozásnak pénzügyi ágazatbeli szervezetnek nem minősülő vállalkozásokban meglévő befolyásoló részesedéseinek teljes összege, ha ez az összeg meghaladja a befektetési vállalkozásnak az e rendelet 9. cikkével összhangban, de az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának i. alpontjában említett levonások nélkül számított szavatolótőkéjének 60 %-át.

(2)   Az illetékes hatóságok megtilthatják egy befektetési vállalkozásnak, hogy az (1) bekezdésben említett olyan összegű befolyásoló részesedéssel rendelkezzen, amely meghaladja a szavatolótőkének az említett bekezdésben meghatározott százalékát. Az illetékes hatóságoknak haladéktalanul közzé kell tenniük az e hatáskörük gyakorlásáról hozott határozatukat.

(3)   A nem pénzügyi ágazatbeli vállalkozásban fennálló részesedéseket nem kell figyelembe venni az (1) bekezdés szerinti számításban, ha a következő feltételek bármelyike teljesül:

| a) | a részesedéseket pénzügyi támogatás művelet során ideiglenesen birtokolják, az 575/2013/EU rendelet 79. cikkében foglaltak szerint; |
| --- | --- |

a)

a részesedéseket pénzügyi támogatás művelet során ideiglenesen birtokolják, az 575/2013/EU rendelet 79. cikkében foglaltak szerint;

| b) | az említett részesedések birtoklása legfeljebb öt munkanapig tartott jegyzési garanciavállalási pozíció; |
| --- | --- |

b)

az említett részesedések birtoklása legfeljebb öt munkanapig tartott jegyzési garanciavállalási pozíció;

| c) | a részesedéseket a befektetési vállalkozás saját nevében, mások javára birtokolja. |
| --- | --- |

c)

a részesedéseket a befektetési vállalkozás saját nevében, mások javára birtokolja.

(4)   Azokat a részesedéseket, amelyek nem minősülnek a 86/635/EGK irányelv 35. cikkének (2) bekezdésében említett befektetett pénzügyi eszköznek, nem kell figyelembe venni az e cikk (1) bekezdésében meghatározott számításnál.

HARMADIK RÉSZ

TŐKEKÖVETELMÉNYEK

I. CÍM

ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

11. cikk

Szavatolótőke-követelmények

(1)   A befektetési vállalkozásoknak mindenkor rendelkezniük kell a 9. cikknek megfelelő szavatolótőkével, amelynek összege legalább „D”, ahol „D” a következők közül a legmagasabbat jelenti:

| a) | a 13. cikknek megfelelően számított állandó általános költségekre vonatkozó követelményük; |
| --- | --- |

a)

a 13. cikknek megfelelően számított állandó általános költségekre vonatkozó követelményük;

| b) | a 14. cikknek megfelelően számított állandó minimum tőkekövetelményük; vagy |
| --- | --- |

b)

a 14. cikknek megfelelően számított állandó minimum tőkekövetelményük; vagy

| c) | a 15. cikknek megfelelően számított K-faktorokkal kapcsolatos követelményük. |
| --- | --- |

c)

a 15. cikknek megfelelően számított K-faktorokkal kapcsolatos követelményük.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben egy befektetési vállalkozás teljesíti a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket, akkor „D” az (1) bekezdés a) és b) pontjában megjelölt összegek közül a magasabbat jelentheti.

(3)   Ha az illetékes hatóságok úgy ítélik meg, hogy egy befektetési vállalkozás üzleti tevékenységében lényeges változás következett be, előírhatják a befektetési vállalkozás számára, hogy az e cikkben említettől eltérő szavatolótőke-követelménynek feleljen meg, az (EU) 2019/2034 irányelv IV. címe 2. fejezete 4. szakaszának megfelelően.

(4)   A befektetési vállalkozásnak tájékoztatnia kell az illetékes hatóságot, amint nyilvánvalóvá válik számára, hogy már nem teljesíti vagy nem fogja teljesíteni az e cikkben előírt követelményeket.

12. cikk

Kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások

(1)   E rendelet alkalmazásában a befektetési vállalkozások akkor tekintendők kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoknak, ha valamennyi alábbi feltételnek megfelelnek:

| a) | a 17. cikknek megfelelően mért AUM értéke kevesebb, mint 1,2 milliárd EUR; |
| --- | --- |

a)

a 17. cikknek megfelelően mért AUM értéke kevesebb, mint 1,2 milliárd EUR;

| b) | a 20. cikknek megfelelően mért COH értéke kevesebb, mint:






  i. | 100 millió EUR/nap azonnali ügyletek esetében; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a 20. cikknek megfelelően mért COH értéke kevesebb, mint:

i.

100 millió EUR/nap azonnali ügyletek esetében; vagy

| ii. | 1 milliárd EUR/nap származtatott termékek esetén; |
| --- | --- |

ii.

1 milliárd EUR/nap származtatott termékek esetén;

| c) | a 19. cikknek megfelelően mért ASA értéke nulla; |
| --- | --- |

c)

a 19. cikknek megfelelően mért ASA értéke nulla;

| d) | a 18. cikknek megfelelően mért CMH értéke nulla; |
| --- | --- |

d)

a 18. cikknek megfelelően mért CMH értéke nulla;

| e) | a 32. cikknek megfelelően mért DTF értéke nulla; |
| --- | --- |

e)

a 32. cikknek megfelelően mért DTF értéke nulla;

| f) | a 22. és a 23. cikknek megfelelően mért NPR vagy CMG értéke nulla; |
| --- | --- |

f)

a 22. és a 23. cikknek megfelelően mért NPR vagy CMG értéke nulla;

| g) | a 26. cikknek megfelelően mért TCD értéke nulla; |
| --- | --- |

g)

a 26. cikknek megfelelően mért TCD értéke nulla;

| h) | a befektetési vállalkozás mérlegfőösszege a mérlegen kívüli tételekkel együtt kevesebb, mint 100 millió EUR; |
| --- | --- |

h)

a befektetési vállalkozás mérlegfőösszege a mérlegen kívüli tételekkel együtt kevesebb, mint 100 millió EUR;

| i) | a befektetési vállalkozás befektetési szolgáltatásokból és tevékenységekből származó bruttó éves összbevétele kevesebb, mint 30 millió EUR, az adott pénzügyi évet közvetlenül megelőző kétéves időszak éves számadatainak átlagaként számítva. |
| --- | --- |

i)

a befektetési vállalkozás befektetési szolgáltatásokból és tevékenységekből származó bruttó éves összbevétele kevesebb, mint 30 millió EUR, az adott pénzügyi évet közvetlenül megelőző kétéves időszak éves számadatainak átlagaként számítva.

A II. cím rendelkezéseitől eltérve, az NPR tekintetében az a), a b), a c), az e) és az f) pontok alkalmazásakor, valamint az első albekezdés g) pontjának alkalmazásakor a napvégi értékeket kell alkalmazni.

A CMG tekintetében az első albekezdés f) pontjának alkalmazásakor a napon belüli értékeket kell alkalmazni.

E bekezdés első albekezdése d) pontjának alkalmazása során, a 2014/65/EU irányelv 16. cikke (9) bekezdésének, valamint az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelv 2. és 4. cikkének sérelme nélkül, a napon belüli értékeket kell alkalmazni, az olyan nyilvántartási vagy számlaegyeztetési hibák kivételével, amelyek következtében – helytelenül – úgy tűnt, hogy a befektetési vállalkozás nem felelt meg az e bekezdés első albekezdésének d) pontjában említett, nulla értékre vonatkozó feltételnek, és amelyek a munkanap vége előtt kijavításra kerültek. A befektetési vállalkozásnak haladéktalanul értesítenie kell az illetékes hatóságot a hibákról, azok okáról és kijavításukról.

Az első albekezdés h) és i) pontja alkalmazásakor az utolsó olyan pénzügyi év végi szinteket kell alkalmazni, amelyre vonatkozóan a beszámolót véglegesítették és a vezető testület jóváhagyta azt. Amennyiben az utolsó pénzügyi év végét követő hat hónapon belül a beszámolót nem véglegesítették és nem hagyták jóvá, a befektetési vállalkozásnak előzetes beszámolót kell alkalmaznia.

A befektetési vállalkozások a II. címben meghatározott módszerekkel is mérhetik az első albekezdés a) és b) pontja szerinti értékeket, azzal a megkötéssel, hogy a mérésnek 12 hónapra kell kiterjednie, és figyelembe kell venni a legutóbbi három hónap értékeit. Az említett mérési módszert alkalmazó befektetési vállalkozásoknak tájékoztatniuk kell erről az illetékes hatóságot, és a választott módszert egy legalább 12 egymást követő hónapból álló, megszakítás nélküli időszakon keresztül alkalmazniuk kell.

(2)   Az (1) bekezdés a), b), h) és i) pontjában előírt feltételeket a csoporthoz tartozó minden befektetési vállalkozásra kombináltan kell alkalmazni. Az (1) bekezdés i) pontjában említett bruttó éves összbevétel mérése céljából az említett befektetési vállalkozások figyelmen kívül hagyhatják a csoporton belül keletkezett bruttó bevételekből eredő kétszeres beszámítást.

Az (1) bekezdés c)-g) pontjában rögzített feltételeket egyedileg kell alkalmazni az egyes befektetési vállalkozásokra.

(3)   Ha a befektetési vállalkozás már nem felel meg az (1) bekezdésben foglalt összes feltételnek, akkor azonnali hatállyal nem tekintendő tovább kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak.

Az első albekezdéstől eltérve, ha a befektetési vállalkozás már nem felel meg az (1) bekezdés a), b), h) vagy i) pontjában foglalt feltételeknek, de továbbra is megfelel az (1) bekezdés c)–g) pontjában előírt feltételeknek, az értékhatár átlépésének időpontjától számított három hónapos időszak letelte után nem tekintendő kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak. A befektetési vállalkozásnak indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatnia kell az illetékes hatóságot, ha átlépi valamelyik értékhatárt.

(4)   Ha egy befektetési vállalkozás, amely nem felelt meg az (1) bekezdésben foglalt valamennyi feltételnek, később teljesíti ezeket a feltételeket, csak a feltételek teljesülésétől számított hat hónapos időszak letelte után tekintendő kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak, amennyiben ezen időszak alatt nem lépi át az értékhatárokat, és haladéktalanul tájékoztatta az illetékes hatóságot.

13. cikk

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

(1)   A 11. cikk (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásában az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény legalább a megelőző évi állandó általános költségek egynegyede. A befektetési vállalkozásoknak az alkalmazandó számviteli keretből származó számadatokat kell használniuk.

(2)   Ha az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a befektetési vállalkozás tevékenységeiben lényeges változás következett be, módosíthatja az (1) bekezdésben említett tőkeösszeget.

(3)   Amennyiben egy befektetési vállalkozás a befektetési szolgáltatások nyújtása vagy a befektetési tevékenységek végzése megkezdésének napja óta még nem folytatott üzleti tevékenységet egy teljes éven át, az (1) bekezdésben említett számítás céljából azokat az előre jelzett állandó általános költségeket kell használnia, amelyeket az engedélykérelméhez csatolt, az első 12 havi kereskedésre vonatkozó előrejelzései tartalmaztak.

(4)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia az (1) bekezdésben említett követelmény kiszámításának kiegészítése céljából, amelynek legalább az alábbi levonandó tételeket kell tartalmaznia:

| a) | az alkalmazottaknak járó bónuszok és egyéb javadalmazás, amennyiben azok a befektetési vállalkozás adott évi nettó nyereségétől függenek; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazottaknak járó bónuszok és egyéb javadalmazás, amennyiben azok a befektetési vállalkozás adott évi nettó nyereségétől függenek;

| b) | a munkavállalók, igazgatók és partnerek részesedése a nyereségből; |
| --- | --- |

b)

a munkavállalók, igazgatók és partnerek részesedése a nyereségből;

| c) | a nyereségből fizetett egyéb juttatások és egyéb változó javadalmazások, amennyiben ezek teljes mértékben diszkrecionálisak; |
| --- | --- |

c)

a nyereségből fizetett egyéb juttatások és egyéb változó javadalmazások, amennyiben ezek teljes mértékben diszkrecionálisak;

| d) | megosztott jutalék- és díjtartozások, amelyek közvetlenül kapcsolódnak az összes bevételbe beszámított jutalék- és díjkövetelésekhez, mely jutalék- és díjtartozások kifizetése a jutalék- és díjkövetelések tényleges beérkezésétől függ; |
| --- | --- |

d)

megosztott jutalék- és díjtartozások, amelyek közvetlenül kapcsolódnak az összes bevételbe beszámított jutalék- és díjkövetelésekhez, mely jutalék- és díjtartozások kifizetése a jutalék- és díjkövetelések tényleges beérkezésétől függ;

| e) | a függő ügynököknek fizetett díjak; |
| --- | --- |

e)

a függő ügynököknek fizetett díjak;

| f) | nem szokásos tevékenységekből eredő nem ismétlődő kiadások. |
| --- | --- |

f)

nem szokásos tevékenységekből eredő nem ismétlődő kiadások.

Az EBH-nak e cikk alkalmazásában a lényeges változás fogalmát is meg kell határoznia.

Az EBH-nak 2020. december 26-ig kell benyújtania e szabályozástechnikai standardtervezeteket a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra. hogy kiegészítse ezt a rendeletet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

14. cikk

Állandó minimum tőkekövetelmény

A 11. cikk (1) bekezdése b) pontjának alkalmazását illetően az állandó minimum tőkekövetelmény legalább az (EU) 2019/2034 irányelv 9. cikkében meghatározott indulótőke.

II. CÍM

K-FAKTOR KÖVETELMÉNY

1. FEJEZET

Általános elvek

15. cikk

K-faktor követelmény és alkalmazandó együtthatók

(1)   A 11. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában a K-faktor követelmény legalább az alábbiak összege:

| a) | a 2. fejezetnek megfelelően számított, az ügyfelet érintő kockázattal kapcsolatos (RtC) K-faktorok; |
| --- | --- |

a)

a 2. fejezetnek megfelelően számított, az ügyfelet érintő kockázattal kapcsolatos (RtC) K-faktorok;

| b) | a 3. fejezetnek megfelelően számított, a piacot érintő kockázattal kapcsolatos (RtM) K-faktorok; |
| --- | --- |

b)

a 3. fejezetnek megfelelően számított, a piacot érintő kockázattal kapcsolatos (RtM) K-faktorok;

| c) | a 4. fejezetnek megfelelően számított, a vállalkozást érintő kockázattal kapcsolatos (RtF) K-faktorok. |
| --- | --- |

c)

a 4. fejezetnek megfelelően számított, a vállalkozást érintő kockázattal kapcsolatos (RtF) K-faktorok.

(2)   A megfelelő K-faktorokra az alábbi együtthatókat kell alkalmazni:

1. táblázat

| K-FAKTOROK | EGYÜTTHATÓ |
| --- | --- |
| Diszkrecionális portfóliókezelés és a nem diszkrecionális tanácsadói megállapodások keretében folyamatosan kezelt eszközök | K-AUM | 0,02 % |
| Tartott ügyfélpénz | K-CMH (elkülönített számlákon) | 0,4 % |
| K-CMH (nem elkülönített számlákon) | 0,5 % |
| Őrzött és kezelt eszközök | K-ASA | 0,04 % |
| Kezelt ügyfélmegbízások | K-COH azonnali ügyletek | 0,1 % |
| | K-COH származtatott ügyletek | 0,01 % |
| Napi kereskedési forgalom | K-DTF azonnali ügyletek | 0,1 % |
| | K-DTF származtatott ügyletek | 0,01 % |

K-FAKTOROK

EGYÜTTHATÓ

Diszkrecionális portfóliókezelés és a nem diszkrecionális tanácsadói megállapodások keretében folyamatosan kezelt eszközök

K-AUM

0,02 %

Tartott ügyfélpénz

K-CMH (elkülönített számlákon)

0,4 %

K-CMH (nem elkülönített számlákon)

0,5 %

Őrzött és kezelt eszközök

K-ASA

0,04 %

Kezelt ügyfélmegbízások

K-COH azonnali ügyletek

0,1 %

K-COH származtatott ügyletek

0,01 %

Napi kereskedési forgalom

K-DTF azonnali ügyletek

0,1 %

K-DTF származtatott ügyletek

0,01 %

(3)   A befektetési vállalkozásoknak figyelemmel kell kísérniük K-faktoraik értékét azon tendenciák feltárása érdekében, amelyek eredményeként a hetedik rész szerinti adatszolgáltatási időszakot követően a 11. cikk értelmében vett, lényegesen eltérő szavatolótőke-követelmény vonatkozhat rájuk, és be kell jelenteniük az illetékes hatóságuknak ezt a lényegesen eltérő szavatolótőke-követelményt.

(4)   Ha az illetékes hatóságok úgy ítélik meg, hogy a befektetési vállalkozás üzleti tevékenységét érintő lényeges változás kihat valamelyik releváns K-faktor összegére, az (EU) 2019/2034 irányelv 39. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban módosíthatják a megfelelő összeget.

(5)   E rendelet egységes alkalmazása céljából, illetve a pénzügyi piacok fejleményeinek figyelembevétele érdekében az EBH-nak az EÉPH-val konzultálva szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia az alábbiak céljából:

| a) | a K-faktorok mérését szolgáló, a harmadik rész II. címében szereplő módszerek meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a K-faktorok mérését szolgáló, a harmadik rész II. címében szereplő módszerek meghatározása;

| b) | e rendelet alkalmazásának céljából az elkülönített számla fogalmának meghatározása azon feltételek tekintetében, amelyek biztosítják az ügyfelek pénzének védelmét a befektetési vállalkozás csődje esetén; |
| --- | --- |

b)

e rendelet alkalmazásának céljából az elkülönített számla fogalmának meghatározása azon feltételek tekintetében, amelyek biztosítják az ügyfelek pénzének védelmét a befektetési vállalkozás csődje esetén;

| c) | az e cikk (2) bekezdésének 1. táblázatában említett K-DTF-együtthatók korrekcióinak meghatározása abban az esetben, ha az (EU) 2017/578 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (25) említett piaci stresszhelyzet esetén a K-DTF-követelmények túlzottan korlátozónak és a pénzügyi stabilitásra nézve hátrányosnak tűnnek. |
| --- | --- |

c)

az e cikk (2) bekezdésének 1. táblázatában említett K-DTF-együtthatók korrekcióinak meghatározása abban az esetben, ha az (EU) 2017/578 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (25) említett piaci stresszhelyzet esetén a K-DTF-követelmények túlzottan korlátozónak és a pénzügyi stabilitásra nézve hátrányosnak tűnnek.

Az EBH-nak 2020. december 26-ig kell benyújtania e szabályozástechnikai standardtervezeteket a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt a rendeletet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

2. FEJEZET

RtC K-faktorok

16. cikk

RtC K-faktor követelmény

Az RtC K-faktor követelményt az alábbi képlettel kell meghatározni:

K-AUM + K-CMH + K-ASA + K-COH,

ahol:

a K-AUM a 17. cikknek megfelelően megállapított AUM, szorozva a 15. cikk (2) bekezdésében szereplő megfelelő együtthatóval;

a K-CMH a 18. cikknek megfelelően megállapított CMH, szorozva a 15. cikk (2) bekezdésében szereplő megfelelő együtthatóval;

a K-ASA a 19. cikknek megfelelően megállapított ASA, szorozva a 15. cikk (2) bekezdésében szereplő megfelelő együtthatóval;

a K-COH a 20. cikknek megfelelően megállapított COH, szorozva a 15. cikk (2) bekezdésében szereplő megfelelő együtthatóval.

17. cikk

Az AUM megállapítása a K-AUM kiszámítása céljából

(1)   A K-AUM kiszámítása céljából az AUM az összes kezelt eszköz havi értékeinek mozgóátlaga, a megelőző 15 hónap minden egyes hónapjának utolsó munkanapján megállapítva, ebben az időpontban átváltva a gazdálkodó szervezet egységes funkcionális pénznemére, a legutóbbi három hónap értékeinek kizárásával.

Az AUM a fennmaradó 12 havi értékek számtani közepe.

A K-AUM-ot minden hónap első munkanapján ki kell számítani.

(2)   Amennyiben a befektetési vállalkozás az eszközök kezelésével hivatalosan más pénzügyi szervezetet bízott meg, ezeket az eszközöket bele kell számítani az (1) bekezdésnek megfelelően megállapított AUM teljes összegébe.

Amennyiben más pénzügyi szervezet az eszközök kezelésével hivatalosan megbízta a befektetési vállalkozást, ezeket az eszközöket nem szabad beleszámítani a kezelt eszközök (1) bekezdésnek megfelelően megállapított teljes összegébe.

Amennyiben a befektetési vállalkozás kevesebb mint 15 hónapja kezel eszközöket, vagy amennyiben ennél hosszabb ideje kezel eszközöket kis méretű és nem összekapcsolt befektetési vállalkozásként, és most meghaladja az AUM-ra vonatkozó küszöbértéket, az (1) bekezdésben meghatározott időszaknak az AUM-ra vonatkozó múltbeli adatait kell felhasználnia a K-AUM kiszámítására, amint ilyen adatok rendelkezésre állnak. Az illetékes hatóság a hiányzó múltbeli adatpontokat helyettesítheti a befektetési vállalkozás által a 2014/65/EU irányelv 7. cikkével összhangban benyújtott üzleti előrejelzéseken alapuló szabályozói megállapításokkal.

18. cikk

A CMH megállapítása a K-CMH kiszámítása céljából

(1)   A K-CMH kiszámítása céljából a CMH a tartott összes ügyfélpénz napi értékeinek mozgóátlaga, a megelőző kilenc hónap minden munkanapjának végén megállapítva, a legutóbbi három hónap kizárásával.

A CMH a fennmaradó hat havi napi értékek számtani közepe.

A K-CMH-t minden hónap első munkanapján ki kell számítani.

(2)   Ha egy befektetési vállalkozás kevesebb mint kilenc hónapja tart ügyfélpénzt, az (1) bekezdésben meghatározott időszaknak a CMH-ra vonatkozó múltbeli adatait kell felhasználnia a K-CMH kiszámítására, amint ilyen adatok rendelkezésre állnak.

Az illetékes hatóság a hiányzó múltbeli adatpontokat helyettesítheti a befektetési vállalkozás által a 2014/65/EU irányelv 7. cikkével összhangban benyújtott üzleti előrejelzéseken alapuló szabályozói megállapításokkal.

19. cikk

Az ASA megállapítása a K-ASA kiszámítása céljából

(1)   A K-ASA kiszámítása céljából az ASA az őrzött és kezelt összes eszköz napi értékének mozgóátlaga, a megelőző kilenc hónap minden munkanapjának végén megállapítva, a legutóbbi három hónap kizárásával.

Az ASA a fennmaradó hat havi napi értékek számtani közepe.

A K-ASA-t minden hónap első munkanapján ki kell számítani.

(2)   Amennyiben a befektetési vállalkozás az eszközök őrzésével és kezelésével hivatalosan más pénzügyi szervezetet bízott meg, vagy amennyiben más pénzügyi szervezet ilyen feladatokkal bízta meg hivatalosan a befektetési vállalkozást, az említett eszközöket bele kell számítani az (1) bekezdésnek megfelelően megállapított ASA teljes összegébe.

(3)   Ha egy befektetési vállalkozás kevesebb mint hat hónapja őriz és kezel eszközöket, az (1) bekezdésben meghatározott időszaknak az ASA-ra vonatkozó múltbeli adatait kell felhasználnia a K-ASA kiszámítására, amint ilyen adatok rendelkezésre állnak. Az illetékes hatóság a hiányzó múltbeli adatpontokat helyettesítheti a befektetési vállalkozás által a 2014/65/EU irányelv 7. cikkével összhangban benyújtott üzleti előrejelzéseken alapuló szabályozói megállapításokkal.

20. cikk

A COH megállapítása a K-COH kiszámítása céljából

(1)   A K-COH kiszámítása céljából a COH a kezelt összes ügyfélmegbízás napi értékeinek mozgóátlaga, a megelőző hat hónap minden munkanapjára megállapítva, a legutóbbi három hónap kizárásával.

A COH a fennmaradó három havi napi értékek számtani közepe.

A K-COH-t minden hónap első munkanapján ki kell számítani.

(2)   A COH-ot az azonnali ügyletek és a származtatott ügyletek eladási abszolút értékeinek és vételi abszolút értékeinek összegeként kell megállapítani, az alábbiakkal összhangban:

| a) | azonnali ügyletek esetében az érték az egyes ügyletek után fizetett vagy kapott összeg; |
| --- | --- |

a)

azonnali ügyletek esetében az érték az egyes ügyletek után fizetett vagy kapott összeg;

| b) | a származtatott ügyletek esetében az ügylet értéke a szerződés összegének névleges összege. |
| --- | --- |

b)

a származtatott ügyletek esetében az ügylet értéke a szerződés összegének névleges összege.

A származtatott kamatláb-ügyletek névleges összegét korrigálni kell az említett szerződések (években kifejezett) lejárati idejével. A névleges összeget meg kell szorozni az alábbi képletben meghatározott időtartammal:

Időtartam = a lejáratig hátralévő idő (években kifejezve) / 10

Az ötödik albekezdés sérelme nélkül, a COH magában foglalja a befektetési alapok javára portfóliókezelési szolgáltatásokat nyújtó befektetési vállalkozások által végrehajtott ügyleteket.

A COH magában foglalja a befektetési tanácsadásból fakadó azon ügyleteket, amelyek tekintetében a befektetési vállalkozás nem számítja ki a K-AUM-ot.

A COH nem tartalmazza a befektetési vállalkozás által lebonyolított azon ügyleteket, amelyek egy ügyfél befektetési portfóliójának kezeléséből fakadnak, amennyiben a befektetési vállalkozás már kiszámítja a K-AUM-ot az érintett ügyfél befektetései tekintetében, vagy amennyiben az említett tevékenység az eszközkezelés olyan befektetési vállalkozásra való átruházásával kapcsolatos, amely a 17. cikk (2) bekezdése értelmében nem járul hozzá az említett befektetési vállalkozás AUM-jához.

A COH nem tartalmazza a befektetési vállalkozás által saját nevében saját maga vagy egy ügyfél javára teljesített ügyleteket.

A befektetési vállalkozások kizárhatják a COH-számítás köréből a teljesítetlen megbízásokat, amennyiben a teljesítés elmaradásának oka a megbízásnak az ügyfél általi, időben történő törlése.

(3)   Amennyiben a befektetési vállalkozás kevesebb mint hat hónapja kezel ügyfélmegbízásokat, vagy amennyiben ennél hosszabb ideje kezel ügyfélmegbízásokat kis méretű és nem összekapcsolt befektetési vállalkozásként, az (1) bekezdésben meghatározott időszaknak a COH-ra vonatkozó múltbeli adatait kell felhasználnia a K-COH kiszámítására, amint ilyen adatok rendelkezésre állnak. Az illetékes hatóság a hiányzó múltbeli adatpontokat helyettesítheti a befektetési vállalkozás által a 2014/65/EU irányelv 7. cikkével összhangban benyújtott üzleti előrejelzéseken alapuló szabályozói megállapításokkal.

3. FEJEZET

RtM K-faktorok

21. cikk

RtM K-faktor követelmény

(1)   A saját maga vagy egy ügyfél javára saját számlás kereskedést folytató befektetési vállalkozás kereskedelmi könyvben szereplő pozícióira vonatkozó RtM K-faktor követelmény vagy a 22. cikk alapján számított K-NPR, vagy a 23. cikk alapján számított K-CMG.

(2)   A befektetési vállalkozásoknak az 575/2013/EU rendelet harmadik része I. címe 3. fejezetével összhangban kell vezetniük kereskedési könyvüket.

(3)   Az RtM K-faktor követelménye minden kereskedési könyvi pozícióra alkalmazandó, ideértve különösen hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokban (többek között értékpapírosítási instrumentumokban), tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumokban, kollektív befektetési vállalkozásokban, devizában és aranyban, valamint árukban (többek között kibocsátási egységekben) fennálló pozíciókat.

(4)   Az RtM K-faktor követelményének kiszámításához a befektetési vállalkozásnak be kell számítania a kereskedési könyvi pozícióktól eltérő pozíciókat, amennyiben azok devizaárfolyam-kockázattal vagy árukockázattal járnak.

22. cikk

A K-NPR kiszámítása

A K-NPR kiszámítása céljából az – akár a saját részére, akár egy ügyfél javára – saját számlás kereskedést folytató befektetési vállalkozás kereskedelmi könyvben szereplő pozícióira vonatkozó szavatolótőke-követelményt az alábbi módszerek valamelyikének alkalmazásával kell kiszámítani:

| a) | az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 2., 3. és 4. fejezetében meghatározott sztenderd módszer; |
| --- | --- |

a)

az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 2., 3. és 4. fejezetében meghatározott sztenderd módszer;

| b) | az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 1a. fejezetében meghatározott alternatív sztenderd módszer; |
| --- | --- |

b)

az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 1a. fejezetében meghatározott alternatív sztenderd módszer;

| c) | az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 1b. fejezetében meghatározott alternatív belső modellen alapuló módszer. |
| --- | --- |

c)

az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 1b. fejezetében meghatározott alternatív belső modellen alapuló módszer.

23. cikk

A K-CMG kiszámítása

(1)   A 21. cikk alkalmazásában az illetékes hatóságnak az alábbi feltételekkel engedélyeznie kell a befektetési vállalkozás számára, hogy a K-CMG-t az összes elszámolt pozícióra kiszámítsa, vagy portfólióalapon számítsa ki, amennyiben a portfólióra elszámolási kötelezettség vonatkozik vagy letéttel fedezett:

| a) | a befektetési vállalkozás nem olyan csoport része, amelynek hitelintézet is a tagja; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás nem olyan csoport része, amelynek hitelintézet is a tagja;

| b) | ezen ügyletek elszámolása és kiegyenlítése egy elfogadott központi szerződő fél klíringtagjának felelőssége mellett történik, és az említett klíringtag hitelintézet vagy az e rendelet 1. cikkének 2. pontjában említett befektetési vállalkozás, és az ügyleteket vagy egy elfogadott központi szerződő félnél számolják el központilag, vagy azokat az említett klíringtag felelőssége mellett másképpen, „teljesítés fizetés ellenében” alapon egyenlítik ki; |
| --- | --- |

b)

ezen ügyletek elszámolása és kiegyenlítése egy elfogadott központi szerződő fél klíringtagjának felelőssége mellett történik, és az említett klíringtag hitelintézet vagy az e rendelet 1. cikkének 2. pontjában említett befektetési vállalkozás, és az ügyleteket vagy egy elfogadott központi szerződő félnél számolják el központilag, vagy azokat az említett klíringtag felelőssége mellett másképpen, „teljesítés fizetés ellenében” alapon egyenlítik ki;

| c) | a klíringtag által kért letét teljes összegének kiszámítása a klíringtag belső modelljén alapul; |
| --- | --- |

c)

a klíringtag által kért letét teljes összegének kiszámítása a klíringtag belső modelljén alapul;

| d) | a befektetési vállalkozás bizonyította az illetékes hatóság számára, hogy azt a döntést, hogy az RtM-et a K-CMG-vel számítják ki, bizonyos olyan kritériumok indokolják, amelyek magukban foglalhatják a befektetési vállalkozás fő tevékenységeinek jellegét, amelyeknek lényegében egy klíringtag felelőssége mellett elszámolt és letéttel fedezett kereskedelmi tevékenységeknek kell lenniük, és azt a tényt, hogy a befektetési vállalkozás által folytatott egyéb tevékenységek jelentéktelenek az említett fő tevékenységekhez képest; és |
| --- | --- |

d)

a befektetési vállalkozás bizonyította az illetékes hatóság számára, hogy azt a döntést, hogy az RtM-et a K-CMG-vel számítják ki, bizonyos olyan kritériumok indokolják, amelyek magukban foglalhatják a befektetési vállalkozás fő tevékenységeinek jellegét, amelyeknek lényegében egy klíringtag felelőssége mellett elszámolt és letéttel fedezett kereskedelmi tevékenységeknek kell lenniük, és azt a tényt, hogy a befektetési vállalkozás által folytatott egyéb tevékenységek jelentéktelenek az említett fő tevékenységekhez képest; és

| e) | az illetékes hatóság megállapította, hogy a vállalkozás nem azzal a céllal választotta ki a K-CMG alkalmazási körébe tartozó portfólió(ka)t, hogy aránytalanul vagy prudenciális szempontból megalapozatlanul a szavatolótőke-követelményeket szabályozási arbitrázs céljából vegye igénybe. |
| --- | --- |

e)

az illetékes hatóság megállapította, hogy a vállalkozás nem azzal a céllal választotta ki a K-CMG alkalmazási körébe tartozó portfólió(ka)t, hogy aránytalanul vagy prudenciális szempontból megalapozatlanul a szavatolótőke-követelményeket szabályozási arbitrázs céljából vegye igénybe.

Az első albekezdés c) pontjának alkalmazása értelmében az illetékes hatóság rendszeres értékelést végez annak megerősítésére, hogy a letéti modell olyan letéti követelményeket eredményez, amelyek tükrözik azon termékek kockázati jellemzőit, amelyekkel a befektetési vállalkozás kereskedik, és figyelembe veszi a letétek beszedése között eltelt időszakokat, a piac likviditását és a változások lehetőségét az ügylet időtartama során.

A letéti követelményeknek elegendőnek kell lenniük a kitettségek változásának legalább 99 %-ából eredő vesztségek fedezésére egy megfelelő, legalább két üzleti napot kitevő tartási időszakra vetített időhorizonton. Az adott klíringtag által a letét lehívására használt, az e bekezdés első albekezdésének c) pontjában említett letéti modelleket minden esetben úgy kell kialakítani, hogy olyan prudensek legyenek, ami megfelel a 648/2012/EU rendelet 41. cikkének a letéti követelményekről szóló rendelkezéseiben előírtaknak.

(2)   A K-CMG a klíringtag által a megelőző három hónapban naponta megkövetelt teljes letét harmadik legmagasabb összege, 1,3-mal szorozva.

(3)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyekben meghatározza a megkövetelt teljes letét összege kiszámításának és a (2) bekezdésben említett K-CMG kiszámításának módszerét, különösen azon esetekben, amikor a K-CMG-t portfólióalapon alkalmazzák, továbbá az (1) bekezdés e) pontjában foglalt rendelkezések teljesítésének feltételeit.

Az EBH-nak 2020. december 26-ig kell benyújtania e szabályozástechnikai standardtervezeteket a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt a rendeletet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

4. FEJEZET

RtF K-faktorok

24. cikk

RtF K-faktor követelmény

Az RtF K-faktor követelményt az alábbi képlettel kell meghatározni:

K TCD + K DTF + K CON

ahol:

a K-TCD a 26. cikknek megfelelően kiszámított összeg;

a K-DTF a 33. cikknek megfelelően megállapított DTF, szorozva a 15. cikk (2) bekezdésében rögzített megfelelő együtthatóval; és

a K-CON a 39. cikknek megfelelően kiszámított összeg.

A K-TCD és a K-CON a saját maga vagy egy ügyfél javára saját számlás kereskedést folytató befektetési vállalkozás kereskedési könyvében rögzített ügyleteken alapul.

A K-DTF a saját maga vagy egy ügyfél javára saját számlás kereskedést folytató befektetési vállalkozás kereskedési könyvében rögzített ügyleteken vagy a megbízások saját nevében, az ügyfelek javára történő végrehajtása során kötött ügyleteken alapul.

1. szakasz

A kereskedési partnerek nemteljesítése

25. cikk

Hatály

(1)   Ez a szakasz az alábbi szerződésekre és ügyletekre alkalmazandó:

| a) | az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt származtatott ügyletek, az alábbiak kivételével:






  i. | egy központi szerződő fél által közvetlenül vagy közvetve elszámolt származtatott ügyletek, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:






  — | a befektetési vállalkozásnak az ezen szerződésekhez kapcsolódó pozíciói és eszközei mind a klíringtag, mind a központi szerződő fél szintjén meg vannak különböztetve és el vannak különítve mind a klíringtag, mind az adott klíringtag többi ügyfelének pozícióitól és eszközeitől, és ezen megkülönböztetés és elkülönítés eredményeképp a klíringtag, illetve többi ügyfele vagy ügyfelei nemteljesítése vagy fizetésképtelensége esetén ezek a pozíciók és eszközök a nemzeti jog alapján nem vonhatók be fizetésképtelenségi eljárásba, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt származtatott ügyletek, az alábbiak kivételével:

i.

egy központi szerződő fél által közvetlenül vagy közvetve elszámolt származtatott ügyletek, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

—

a befektetési vállalkozásnak az ezen szerződésekhez kapcsolódó pozíciói és eszközei mind a klíringtag, mind a központi szerződő fél szintjén meg vannak különböztetve és el vannak különítve mind a klíringtag, mind az adott klíringtag többi ügyfelének pozícióitól és eszközeitől, és ezen megkülönböztetés és elkülönítés eredményeképp a klíringtag, illetve többi ügyfele vagy ügyfelei nemteljesítése vagy fizetésképtelensége esetén ezek a pozíciók és eszközök a nemzeti jog alapján nem vonhatók be fizetésképtelenségi eljárásba,

| — | a klíringtagra vonatkozó törvények, rendeletek, szabályok és szerződéses megállapodások megkönnyítik, hogy az eredeti klíringtag nemteljesítése vagy fizetésképtelensége esetén az ügyfélnek az érintett szerződésekhez kapcsolódó pozícióit, illetve a kapcsolódó biztosítékokat egy másik klíringtagra ruházzák át az alkalmazandó letéti kockázati periódus alatt, |
| --- | --- |

—

a klíringtagra vonatkozó törvények, rendeletek, szabályok és szerződéses megállapodások megkönnyítik, hogy az eredeti klíringtag nemteljesítése vagy fizetésképtelensége esetén az ügyfélnek az érintett szerződésekhez kapcsolódó pozícióit, illetve a kapcsolódó biztosítékokat egy másik klíringtagra ruházzák át az alkalmazandó letéti kockázati periódus alatt,

| — | a befektetési vállalkozás olyan független, indokolással alátámasztott írásbeli jogi szakvéleményt szerzett be, amely megállapítja, hogy jogi úton történő igényérvényesítés esetén a befektetési vállalkozást klíringtagjának vagy klíringtagja bármely ügyfelének fizetésképtelensége folytán nem érné veszteség; |
| --- | --- |

—

a befektetési vállalkozás olyan független, indokolással alátámasztott írásbeli jogi szakvéleményt szerzett be, amely megállapítja, hogy jogi úton történő igényérvényesítés esetén a befektetési vállalkozást klíringtagjának vagy klíringtagja bármely ügyfelének fizetésképtelensége folytán nem érné veszteség;

| ii. | tőzsdén kereskedett származtatott ügyletek; |
| --- | --- |

ii.

tőzsdén kereskedett származtatott ügyletek;

| iii. | a befektetési vállalkozás nem kereskedési könyvi tevékenységekből származó pozíciójának fedezését szolgáló származtatott ügyletek; |
| --- | --- |

iii.

a befektetési vállalkozás nem kereskedési könyvi tevékenységekből származó pozíciójának fedezését szolgáló származtatott ügyletek;

| b) | hosszú kiegyenlítési idejű ügyletek; |
| --- | --- |

b)

hosszú kiegyenlítési idejű ügyletek;

| c) | repoügyletek; |
| --- | --- |

c)

repoügyletek;

| d) | értékpapírok vagy áruk kölcsönadása vagy kölcsönvétele; |
| --- | --- |

d)

értékpapírok vagy áruk kölcsönadása vagy kölcsönvétele;

| e) | értékpapírügyletekhez kapcsolódó hitelek; |
| --- | --- |

e)

értékpapírügyletekhez kapcsolódó hitelek;

| f) | bármely más típusú értékpapír-finanszírozási ügyletek; |
| --- | --- |

f)

bármely más típusú értékpapír-finanszírozási ügyletek;

| g) | a 2014/65/EU irányelv I. melléklete B. szakaszának 2. pontjában említett hitelek és kölcsönök, ha a befektetési vállalkozás a kereskedést az ügyfél nevében végzi, vagy fogadja és végrehajtás nélkül továbbítja a megbízást. |
| --- | --- |

g)

a 2014/65/EU irányelv I. melléklete B. szakaszának 2. pontjában említett hitelek és kölcsönök, ha a befektetési vállalkozás a kereskedést az ügyfél nevében végzi, vagy fogadja és végrehajtás nélkül továbbítja a megbízást.

Az első albekezdés a) pontjának i. alpontja alkalmazásában az elfogadott központi szerződő felek által közvetlenül vagy közvetve elszámolt származtatott ügyletek úgy tekinthetők, hogy teljesítik az említett pontban meghatározott feltételeket.

(2)   Az alábbi típusú partnerekkel végrehajtott ügyleteket ki kell zárni a K-TCD kiszámításából:

| a) | központi kormányzatok és központi bankok, amennyiben az alapul szolgáló kitettségek az 575/2013/EU rendelet 114. cikke szerint 0 %-os kockázati súlyt kapnának; |
| --- | --- |

a)

központi kormányzatok és központi bankok, amennyiben az alapul szolgáló kitettségek az 575/2013/EU rendelet 114. cikke szerint 0 %-os kockázati súlyt kapnának;

| b) | az 575/2013/EU rendelet 117. cikkének (2) bekezdésében felsorolt multilaterális fejlesztési bankok; |
| --- | --- |

b)

az 575/2013/EU rendelet 117. cikkének (2) bekezdésében felsorolt multilaterális fejlesztési bankok;

| c) | az 575/2013/EU rendelet 118. cikkében felsorolt nemzetközi szervezetek. |
| --- | --- |

c)

az 575/2013/EU rendelet 118. cikkében felsorolt nemzetközi szervezetek.

(3)   A befektetési vállalkozás az illetékes hatóságok előzetes jóváhagyásával kizárhatja a K-TCD kiszámításának köréből azon ügyleteket, amelyekben a partner a saját anyavállalata, leányvállalata, anyavállalatának leányvállalata vagy vele a 2013/34/EU irányelv 22. cikkének (7) bekezdése szerinti kapcsolatban álló vállalkozás. Az illetékes hatóságok az engedélyt akkor adhatják meg, ha a következő feltételek teljesülnek:

| a) | a partner olyan hitelintézet, befektetési vállalkozás vagy pénzügyi vállalkozás, amelyre megfelelő prudenciális követelmények vonatkoznak; |
| --- | --- |

a)

a partner olyan hitelintézet, befektetési vállalkozás vagy pénzügyi vállalkozás, amelyre megfelelő prudenciális követelmények vonatkoznak;

| b) | a partner az 575/2013/EU rendelettel vagy e rendelet 7. cikkével összhangban teljeskörűen szerepel ugyanazon prudenciális konszolidációban, mint a befektetési vállalkozás, vagy a partnert és a befektetési vállalkozást az e rendelet 8. cikke szerinti csoporttőketesztnek való megfelelés tekintetében felügyelik; |
| --- | --- |

b)

a partner az 575/2013/EU rendelettel vagy e rendelet 7. cikkével összhangban teljeskörűen szerepel ugyanazon prudenciális konszolidációban, mint a befektetési vállalkozás, vagy a partnert és a befektetési vállalkozást az e rendelet 8. cikke szerinti csoporttőketesztnek való megfelelés tekintetében felügyelik;

| c) | a partnerre ugyanazon kockázatértékelési, -mérési és -ellenőrzési eljárások vonatkoznak, mint a befektetési vállalkozásra; |
| --- | --- |

c)

a partnerre ugyanazon kockázatértékelési, -mérési és -ellenőrzési eljárások vonatkoznak, mint a befektetési vállalkozásra;

| d) | a partner ugyanabban a tagállamban rendelkezik székhellyel, mint a befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

d)

a partner ugyanabban a tagállamban rendelkezik székhellyel, mint a befektetési vállalkozás;

| e) | a szavatolótőke azonnali átadásának vagy a befektetési vállalkozás részére a kötelezettségek partner általi visszafizetésének lényeges gyakorlati vagy jogi akadálya nincs, és ilyen akadály megjelenése nem várható. |
| --- | --- |

e)

a szavatolótőke azonnali átadásának vagy a befektetési vállalkozás részére a kötelezettségek partner általi visszafizetésének lényeges gyakorlati vagy jogi akadálya nincs, és ilyen akadály megjelenése nem várható.

(4)   E szakasztól eltérve, egy befektetési vállalkozás az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt származtatott ügyletek és az e cikk (1) bekezdésének b)–f) pontjában említett ügyletek kitettségértékét az illetékes hatóság jóváhagyásával kiszámíthatja úgy, hogy az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címe 6. fejezetének 3., 4. vagy 5. szakaszában meghatározott módszerek valamelyikét alkalmazza, a vonatkozó szavatolótőke-követelményeket pedig kiszámíthatja úgy, hogy a kitettségértéket megszorozza az e rendelet 26. cikkének 2. táblázatában partnertípusonként meghatározott kockázati tényezővel.

Az összevont felügyeletbe az 575/2013/EU rendelet első része II. címének 2. fejezetével összhangban bevont befektetési vállalkozások kiszámíthatják a vonatkozó szavatolótőke-követelményt úgy, hogy 8 %-kal megszorozzák az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címe 2. fejezetének 1. szakaszával összhangban kiszámított kockázattal súlyozott kitettségértékeket.

(5)   Az e cikk (4) bekezdése szerinti eltérés alkalmazásakor a befektetési vállalkozásoknak a hitelértékelési korrekció (CVA) tényezőt is alkalmazniuk kell úgy, hogy az e cikk (2) bekezdésével összhangban kiszámított szavatolótőke-követelményt megszorozzák a 32. cikkel összhangban kiszámított CVA tényezővel.

Az összevont felügyeletbe az 575/2013/EU rendelet első része II. címének 2. fejezetével összhangban bevont befektetési vállalkozások a hitelértékelési korrekciós kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelményeket a CVA szorzótényező alkalmazása helyett kiszámíthatják az 575/2013/EU rendelet harmadik részének VI. címe szerint.

26. cikk

A K-TCD kiszámítása

A K-TCD kiszámítása céljából a szavatolótőke-követelményt az alábbi képlettel kell meghatározni:

Szavatolótőke - követelmény = α • EV • RF • CVA

ahol:

α = 1,2;

EV = a 27. cikkel összhangban kiszámított kitettségérték;

RF = a partner típusának megfelelően a 2. táblázat szerint meghatározott kockázati tényező; és

CVA = a 32. cikkel összhangban kiszámított hitelértékelési korrekció.

2. táblázat

2. táblázat

| Partner típusa | Kockázati tényező |
| --- | --- |
| Központi kormányzatok, központi bankok és közszektorbeli intézmények | 1,6 % |
| Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | 1,6 % |
| Egyéb partnerek | 8 % |

Partner típusa

Kockázati tényező

Központi kormányzatok, központi bankok és közszektorbeli intézmények

1,6 %

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

1,6 %

Egyéb partnerek

8 %

27. cikk

A kitettségérték kiszámítása

A kitettségérték kiszámítását az alábbi képlettel kell meghatározni:

Kitettségérték = Max (0; RC + PFE - C)

ahol:

RC = a 28. cikk szerint meghatározott pótlási költség.

PFE = a 29. cikk szerint meghatározott potenciális jövőbeli kitettség; és

C = a 30. cikk szerint meghatározott biztosíték.

A pótlási költség (RC) és a biztosíték (C) a 25. cikkben említett valamennyi ügyletre vonatkozik.

A potenciális jövőbeli kitettség (PFE) kizárólag a származtatott ügyletekre vonatkozik.

A befektetési vállalkozások a 31. cikkben foglalt feltételekkel egyetlen kitettségértéket számíthatnak ki a nettósítási halmaz szintjén a szerződéses nettósítási megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi ügylet tekintetében. Amennyiben az említett feltételek valamelyike nem teljesül, a befektetési vállalkozásnak az egyes ügyleteket önálló nettósítási halmazként kell kezelnie.

28. cikk

Pótlási költség (RC)

A 27. cikkben említett pótlási költséget az alábbiak szerint kell meghatározni:

| a) | a származtatott ügyletek esetében az RC a CMV; |
| --- | --- |

a)

a származtatott ügyletek esetében az RC a CMV;

| b) | a hosszú kiegyenlítési idejű ügyletek esetében az RC a befektetési vállalkozás által vagy a befektetési vállalkozás részére az kiegyenlítéskor fizetendő kiegyenlítési összeg; a követeléseket pozitív összegként, a tartozásokat negatív összegként kell elszámolni; |
| --- | --- |

b)

a hosszú kiegyenlítési idejű ügyletek esetében az RC a befektetési vállalkozás által vagy a befektetési vállalkozás részére az kiegyenlítéskor fizetendő kiegyenlítési összeg; a követeléseket pozitív összegként, a tartozásokat negatív összegként kell elszámolni;

| c) | a repoügyletek és az értékpapírok vagy áruk kölcsönadása vagy kölcsönvétele esetében az RC a kölcsönadott vagy kapott készpénz összege; a befektetési vállalkozás által kölcsönadott készpénzt pozitív összegként, a befektetési vállalkozás által kölcsönvett készpénzt negatív összegként kell elszámolni; |
| --- | --- |

c)

a repoügyletek és az értékpapírok vagy áruk kölcsönadása vagy kölcsönvétele esetében az RC a kölcsönadott vagy kapott készpénz összege; a befektetési vállalkozás által kölcsönadott készpénzt pozitív összegként, a befektetési vállalkozás által kölcsönvett készpénzt negatív összegként kell elszámolni;

| d) | az értékpapír-finanszírozási ügyletek esetében, amennyiben az ügylet mindkét oldala értékpapír, az RC a befektetési vállalkozás által kölcsönadott értékpapír CMV-je; a CMV-t meg kell növelni a 30. cikk 4. táblázatában foglalt megfelelő volatilitási korrekciós tényező alkalmazásával; |
| --- | --- |

d)

az értékpapír-finanszírozási ügyletek esetében, amennyiben az ügylet mindkét oldala értékpapír, az RC a befektetési vállalkozás által kölcsönadott értékpapír CMV-je; a CMV-t meg kell növelni a 30. cikk 4. táblázatában foglalt megfelelő volatilitási korrekciós tényező alkalmazásával;

| e) | értékpapírügylethez kapcsolódó hitelügyletek és a 25. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett hitelek és kölcsönök esetében az RC az eszköznek az alkalmazandó számviteli szabályokkal összhangban meghatározott könyv szerinti értéke. |
| --- | --- |

e)

értékpapírügylethez kapcsolódó hitelügyletek és a 25. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett hitelek és kölcsönök esetében az RC az eszköznek az alkalmazandó számviteli szabályokkal összhangban meghatározott könyv szerinti értéke.

29. cikk

Potenciális jövőbeli kitettség

(1)   A 27. cikkben említett potenciális jövőbeli kitettség minden származtatott ügylet vonatkozásában az alábbiak szorzata:

| a) | az ügylet e cikk (2)–(6) bekezdésével összhangban megállapított tényleges névleges összege (EN); és |
| --- | --- |

a)

az ügylet e cikk (2)–(6) bekezdésével összhangban megállapított tényleges névleges összege (EN); és

| b) | az e cikk (7) bekezdésének megfelelően megállapított felügyeleti tényező (SF). |
| --- | --- |

b)

az e cikk (7) bekezdésének megfelelően megállapított felügyeleti tényező (SF).

(2)   A tényleges névleges összeg (EN) a (3) bekezdés alapján számított névleges összeg, a (4) bekezdés alapján számított futamidő és a (6) bekezdés alapján számított felügyeleti delta érték szorzata.

(3)   A névleges összeget, ha lejáratig nincs egyértelműen megállapítva és rögzítve, az alábbiak szerint kell megállapítani:

| a) | a származtatott devizaügyletek esetében a névleges összeg a szerződés devizaoldalának névleges összege hazai pénznemre váltva; ha a származtatott devizaügylet mindkét oldala a hazai pénznemtől eltérő pénznemben denominált, mindkét láb névleges összegét át kell váltani hazai pénznemre és a hazai pénznemben nagyobb értékű oldal lesz a névleges összeg; |
| --- | --- |

a)

a származtatott devizaügyletek esetében a névleges összeg a szerződés devizaoldalának névleges összege hazai pénznemre váltva; ha a származtatott devizaügylet mindkét oldala a hazai pénznemtől eltérő pénznemben denominált, mindkét láb névleges összegét át kell váltani hazai pénznemre és a hazai pénznemben nagyobb értékű oldal lesz a névleges összeg;

| b) | a származtatott részvényügyletek és a származtatott áruügyletek, valamint kibocsátási egységek és azok származtatott termékei esetében a névleges összeg az instrumentum és az áru egy egysége piaci árának és a kereskedés által érintett egységek számának a szorzata; |
| --- | --- |

b)

a származtatott részvényügyletek és a származtatott áruügyletek, valamint kibocsátási egységek és azok származtatott termékei esetében a névleges összeg az instrumentum és az áru egy egysége piaci árának és a kereskedés által érintett egységek számának a szorzata;

| c) | több kifizetéssel járó szakaszos függő ügyletek esetében, beleértve a bináris opciós ügyleteket vagy a profitcélhoz kötött határidős árfolyammegállapodás (target redemption forward) ügyleteket is, a befektetési vállalkozásnak a névleges összeget minden szakaszra ki kell számítania, és a legnagyobb eredményt kell használnia; |
| --- | --- |

c)

több kifizetéssel járó szakaszos függő ügyletek esetében, beleértve a bináris opciós ügyleteket vagy a profitcélhoz kötött határidős árfolyammegállapodás (target redemption forward) ügyleteket is, a befektetési vállalkozásnak a névleges összeget minden szakaszra ki kell számítania, és a legnagyobb eredményt kell használnia;

| d) | amennyiben a névleges értéket a piaci értékekből számolják, a befektetési vállalkozásnak a CMV-t kell behelyettesítenie a kereskedés névleges összegének meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a névleges értéket a piaci értékekből számolják, a befektetési vállalkozásnak a CMV-t kell behelyettesítenie a kereskedés névleges összegének meghatározása érdekében;

| e) | a változó névleges értékű csereügyletek, úgy mint az amortizálódó és halmozódó csereügyletek esetében a befektetési vállalkozásnak a csereügylet fennmaradó futamidejére szóló átlagos névleges értéket kell a kereskedés névleges összegeként használnia; |
| --- | --- |

e)

a változó névleges értékű csereügyletek, úgy mint az amortizálódó és halmozódó csereügyletek esetében a befektetési vállalkozásnak a csereügylet fennmaradó futamidejére szóló átlagos névleges értéket kell a kereskedés névleges összegeként használnia;

| f) | a tőkeáttételes csereügyleteket át kell váltani az egyenértékű nem tőkeáttételes csereügylet névleges összegére, oly módon, hogy a csereügyletben szereplő valamennyi összeg egy tényezővel történő beszorzása esetén a névleges összeg meghatározásához a közölt névleges összeget meg kell szorozni a kamatlábak kapcsán megállapított tényezővel; |
| --- | --- |

f)

a tőkeáttételes csereügyleteket át kell váltani az egyenértékű nem tőkeáttételes csereügylet névleges összegére, oly módon, hogy a csereügyletben szereplő valamennyi összeg egy tényezővel történő beszorzása esetén a névleges összeg meghatározásához a közölt névleges összeget meg kell szorozni a kamatlábak kapcsán megállapított tényezővel;

| g) | azon származtatott szerződések esetében, amelyekben a szerződés alapügylete többször cserélődik, a névleges összeg meghatározásához a névleges összeget meg kell szorozni a származtatott szerződés tőkeösszege cseréinek számával. |
| --- | --- |

g)

azon származtatott szerződések esetében, amelyekben a szerződés alapügylete többször cserélődik, a névleges összeg meghatározásához a névleges összeget meg kell szorozni a származtatott szerződés tőkeösszege cseréinek számával.

(4)   A kamatlábszerződések és a származtatott hitelderivatívák névleges összegét az (évben kifejezett) hátralévő futamidő tekintetében ki kell igazítani az alábbi képlet alapján megállapított futamidőnek megfelelően:

Futamidő = ((1 - exp(-0,05 • ejáratig hátralévő futamidő))) / 0,05

A kamatlábszerződésektől és a származtatott hitelderivatíváktól eltérő származtatott ügyletek esetében a futamidő 1.

(5)   A szerződés lejárata az a legkésőbbi időpont, ameddig a szerződés még teljesíthető.

Ha a derivatíva másik kamatláb vagy hitelinstrumentum értékét használja referenciaként, az időtartamot az alapul szolgáló instrumentum alapján kell meghatározni.

Az opciós ügyletek esetében a lejárat az a szerződésben megjelölt utolsó időpont, ameddig az opció gyakorolható.

Azon származtatott szerződések esetében, amelyek úgy kerültek kialakításra, hogy a fennálló kitettséget meghatározott időpontokban teljesítik, és amelyek esetében a feltételeket újra megállapítják oly módon, hogy a szerződés valós értéke nulla legyen, a hátralévő futamidő a következő újramegállapításig (reset) hátralévő idő.

(6)   Az opciós ügyletek és csereügyletre szóló opciók felügyeleti delta értékét maga a befektetési vállalkozás számíthatja ki, az illetékes hatóságok által jóváhagyott megfelelő modell alkalmazásával. A modellnek megfelelő becslést kell adnia arra vonatkozóan, hogy az alapul szolgáló termék piaci árában bekövetkező kismértékű változások milyen arányú változást okoznak az opció értékében. Az opcióktól és a csereügyletre szóló opcióktól eltérő ügyletek esetében, vagy ha az illetékes hatóságok nem hagyták jóvá a modellt, a delta értéke 1.

(7)   A felügyeleti tényezőt (SF) minden eszközosztály vonatkozásában a következő táblázattal összhangban állapítják meg:

3. táblázat

| Eszközosztály | Felügyeleti tényező |
| --- | --- |
| Kamatláb | 0,5 % |
| Deviza | 4 % |
| Hitel | 1 % |
| Egy alaptermékes értékpapír | 32 % |
| Értékpapír-index | 20 % |
| Áru és kibocsátási egység | 18 % |
| Egyéb | 32 % |

Eszközosztály

Felügyeleti tényező

Kamatláb

0,5 %

Deviza

4 %

Hitel

1 %

Egy alaptermékes értékpapír

32 %

Értékpapír-index

20 %

Áru és kibocsátási egység

18 %

Egyéb

32 %

(8)   Egy nettósítási halmaz potenciális jövőbeli kitettsége a nettósítási halmazban szereplő összes ügylet potenciális jövőbeli kitettsége, az alábbi tényezőkkel megszorozva:

| a) | 0,42 a pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felekkel kötött olyan ügyletek nettósítási halmazai esetében, amelyeknél szükség esetén a 648/2012/EU rendelet 11. cikkében foglalt feltételekkel összhangban sor kerül a biztosítékeszközök cseréjére; |
| --- | --- |

a)

0,42 a pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felekkel kötött olyan ügyletek nettósítási halmazai esetében, amelyeknél szükség esetén a 648/2012/EU rendelet 11. cikkében foglalt feltételekkel összhangban sor kerül a biztosítékeszközök cseréjére;

| b) | 1 az egyéb nettósítási halmazok esetében. |
| --- | --- |

b)

1 az egyéb nettósítási halmazok esetében.

30. cikk

Biztosíték

(1)   A 25. cikkben említett kétoldalú és elszámolt valamennyi biztosítékra az alábbi táblázatnak megfelelő volatilitási korrekció alkalmazandó:

4. táblázat

| Eszközosztály | Repoügyletekre alkalmazandó volatilitási korrekció | Egyéb ügyletekre alkalmazandó volatilitási korrekció |
| --- | --- | --- |
| A központi kormányok és központi bankok által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | ≤ 1 év | 0,707 % | 1 % |
| > 1 év ≤ 5 év | 2,121 % | 3 % |
| > 5 év | 4,243 % | 6 % |
| Más szervezetek által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | ≤ 1 év | 1,414 % | 2 % |
| > 1 év ≤ 5 év | 4,243 % | 6 % |
| > 5 év | 8,485 % | 12 % |
| Értékpapírosítási pozíciók | ≤ 1 év | 2,828 % | 4 % |
| > 1 év ≤ 5 év | 8,485 % | 12 % |
| > 5 év | 16,970 % | 24 % |
| Tőzsdén jegyzett részvények és átváltoztatható kötvények | 14,143 % | 20 % |
| Egyéb értékpapírok és áruk | 17,678 % | 25 % |
| Arany | 10,607 % | 15 % |
| Készpénz | 0 % | 0 % |

Eszközosztály

Repoügyletekre alkalmazandó volatilitási korrekció

Egyéb ügyletekre alkalmazandó volatilitási korrekció

A központi kormányok és központi bankok által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

≤ 1 év

0,707 %

1 %

> 1 év ≤ 5 év

2,121 %

3 %

> 5 év

4,243 %

6 %

Más szervezetek által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

≤ 1 év

1,414 %

2 %

> 1 év ≤ 5 év

4,243 %

6 %

> 5 év

8,485 %

12 %

Értékpapírosítási pozíciók

≤ 1 év

2,828 %

4 %

> 1 év ≤ 5 év

8,485 %

12 %

> 5 év

16,970 %

24 %

Tőzsdén jegyzett részvények és átváltoztatható kötvények

14,143 %

20 %

Egyéb értékpapírok és áruk

17,678 %

25 %

Arany

10,607 %

15 %

Készpénz

0 %

0 %

A 4. táblázat alkalmazásában az értékpapírosítási pozícióknak nem képezik részét az újraértékpapírosítási pozíciók.

Az illetékes hatóságok megváltoztathatják a volatilitási korrekciót bizonyos árutípusok esetében, amelyeknél az áringadozás szintje eltérő. Az ilyen döntésről és a változtatások okairól értesíteniük kell az EBH-t.

(2)   A biztosíték értékét a következők szerint kell meghatározni:

| a) | a 25. cikk (1) bekezdésének a), e) és g) pontjának alkalmazásában a befektetési vállalkozás által a partnertől kapott biztosítéknak a 4. táblázattal összhangban csökkentett összege; |
| --- | --- |

a)

a 25. cikk (1) bekezdésének a), e) és g) pontjának alkalmazásában a befektetési vállalkozás által a partnertől kapott biztosítéknak a 4. táblázattal összhangban csökkentett összege;

| b) | a 25. cikk (1) bekezdésének b), c), d) és f) pontjában említett ügyletek esetében az értékpapír-oldal CMV-jének és a befektetési vállalkozás által adott vagy kapott biztosíték nettó összegének az összege. |
| --- | --- |

b)

a 25. cikk (1) bekezdésének b), c), d) és f) pontjában említett ügyletek esetében az értékpapír-oldal CMV-jének és a befektetési vállalkozás által adott vagy kapott biztosíték nettó összegének az összege.

Értékpapír-finanszírozási ügyletek esetében, amennyiben az ügylet mindkét oldala értékpapír, a biztosíték értéke a befektetési vállalkozás által kölcsönvett értékpapír CMV-je.

Ha a befektetési vállalkozás megvásárolja vagy kölcsönbe adta az értékpapírt, az értékpapír CMV-jét negatív összegként kell kezelni és tovább kell csökkenteni a 4. táblázatban foglalt volatilitási korrekció alkalmazásával. Ha a befektetési vállalkozás eladja vagy kölcsönbe vette az értékpapírt, az értékpapír CMV-jét pozitív összegként kell kezelni, és csökkenteni kell a 4. táblázatban foglalt volatilitási korrekció alkalmazásával.

Ha a különböző típusú ügyletekre szerződéses nettósítási megállapodás vonatkozik, a 31. cikkben foglalt feltételek mellett, az „egyéb ügyletekre” a 4. táblázat szerint alkalmazandó volatilitási korrekciókat az egyes eszközosztályokon belül kibocsátó szerint kell az első albekezdés a), illetve a b) pontja értelmében kiszámított megfelelő összegekre alkalmazni.

(3)   Amennyiben pénznembeli eltérés áll fenn az ügylet és a kapott vagy nyújtott biztosíték között, további 8 %-os pénznembeli eltérésre vonatkozó volatilitási korrekció alkalmazandó.

31. cikk

Nettósítás

E szakasz alkalmazásában a befektetési vállalkozás először is a nettósítási megállapodásban szereplő, tökéletesen egyező szerződéseket egyetlen szerződésként veheti számításba, a nettó bevételeknek megfelelő névleges értékkel; másodszor nettósíthat nováció alá eső más ügyleteket, amely alapján a befektetési vállalkozás és partnere közötti kötelezettségek egymással szemben automatikusan oly módon kerülnek beszámításra, hogy a nováció jogilag egyetlen nettó összeget határoz meg a korábbi bruttó kötelezettségek helyett, harmadszor pedig egyéb ügyleteket abban az esetben nettósíthat, ha a befektetési vállalkozás biztosítja, hogy teljesültek az alábbi feltételek:

| a) | a partnerrel kötött nettósítási szerződés vagy más olyan megállapodás, amely a benne foglalt összes ügyletre vonatkozóan egyetlen jogi kötelezettséget keletkeztet, amelynek értelmében a partner teljesítésének az alábbi okok miatt bekövetkező elmaradása esetén a befektetési vállalkozás követelése vagy kötelezettsége csak a megállapodásban szereplő egyes ügyletek pozitív, illetve negatív piaci értékeinek nettó összege:






  i. | nemteljesítés; |
| --- | --- | --- |

a)

a partnerrel kötött nettósítási szerződés vagy más olyan megállapodás, amely a benne foglalt összes ügyletre vonatkozóan egyetlen jogi kötelezettséget keletkeztet, amelynek értelmében a partner teljesítésének az alábbi okok miatt bekövetkező elmaradása esetén a befektetési vállalkozás követelése vagy kötelezettsége csak a megállapodásban szereplő egyes ügyletek pozitív, illetve negatív piaci értékeinek nettó összege:

i.

nemteljesítés;

| ii. | csőd; |
| --- | --- |

ii.

csőd;

| iii. | felszámolás; |
| --- | --- |

iii.

felszámolás;

| iv. | hasonló körülmények; |
| --- | --- |

iv.

hasonló körülmények;

| b) | a nettósítási szerződés nem tartalmazhat olyan kikötést, amely valamely partner nemteljesítése esetére lehetővé teszi a teljesítő partner számára, hogy csak korlátozott összegű kifizetéseket teljesítsen, illetve hogy egyáltalán ne fizessen a nem teljesítő félnek, még abban az esetben sem, ha a nem teljesítő fél nettó hitelező: |
| --- | --- |

b)

a nettósítási szerződés nem tartalmazhat olyan kikötést, amely valamely partner nemteljesítése esetére lehetővé teszi a teljesítő partner számára, hogy csak korlátozott összegű kifizetéseket teljesítsen, illetve hogy egyáltalán ne fizessen a nem teljesítő félnek, még abban az esetben sem, ha a nem teljesítő fél nettó hitelező:

| c) | a befektetési vállalkozás olyan független, indokolással alátámasztott írásbeli jogi szakvéleményt szerzett be, amely szerint a nettósítási megállapodás jogi úton történő megtámadása esetén a befektetési vállalkozás követelései és kötelezettségei egyenértékűek az a) pontban említettekkel, az alábbi jogi szabályozások szerint:






  i. | a partner székhelye szerinti állam joga; |
| --- | --- | --- |

c)

a befektetési vállalkozás olyan független, indokolással alátámasztott írásbeli jogi szakvéleményt szerzett be, amely szerint a nettósítási megállapodás jogi úton történő megtámadása esetén a befektetési vállalkozás követelései és kötelezettségei egyenértékűek az a) pontban említettekkel, az alábbi jogi szabályozások szerint:

i.

a partner székhelye szerinti állam joga;

| ii. | amennyiben a partner külföldi fióktelepe is érintett, a fióktelep székhelye szerinti állam joga; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a partner külföldi fióktelepe is érintett, a fióktelep székhelye szerinti állam joga;

| iii. | a nettósítási megállapodásban szereplő egyedi ügyleteket szabályozó jog; vagy |
| --- | --- |

iii.

a nettósítási megállapodásban szereplő egyedi ügyleteket szabályozó jog; vagy

| iv. | a nettósítás érvényesítéséhez szükséges bármely szerződést vagy megállapodást szabályozó jog. |
| --- | --- |

iv.

a nettósítás érvényesítéséhez szükséges bármely szerződést vagy megállapodást szabályozó jog.

32. cikk

Hitelértékelési korrekció

E szakasz alkalmazásában a CVA: a partnerrel szemben fennálló ügyletek portfoliójának piaci középértékéhez képest történő kiigazítása, amely tükrözi a befektetési vállalkozás partnerrel szemben fennálló hitelkockázatának CMV-jét, nem tükrözi viszont a partner befektetési vállalkozással szemben fennálló hitelkockázatának CMV-jét.

A CVA értéke minden ügylet esetében 1,5, kivételt képeznek ez alól az alábbi ügyletek, amelyek esetében a CVA értéke 1:

| a) | a 648/2012/EU rendelet 2. cikke 9. pontjának fogalommeghatározása szerinti nem pénzügyi szerződő felekkel vagy olyan nem pénzügyi szerződő felekkel kötött ügyletek, amelyek székhelye harmadik országban található, amennyiben ezen ügyletek nem lépik túl az említett rendelet 10. cikkének (3) és (4) bekezdésében meghatározott elszámolási értékhatárt; |
| --- | --- |

a)

a 648/2012/EU rendelet 2. cikke 9. pontjának fogalommeghatározása szerinti nem pénzügyi szerződő felekkel vagy olyan nem pénzügyi szerződő felekkel kötött ügyletek, amelyek székhelye harmadik országban található, amennyiben ezen ügyletek nem lépik túl az említett rendelet 10. cikkének (3) és (4) bekezdésében meghatározott elszámolási értékhatárt;

| b) | a 648/2012/EU rendelet 3. cikke szerinti csoporton belüli ügyletek; |
| --- | --- |

b)

a 648/2012/EU rendelet 3. cikke szerinti csoporton belüli ügyletek;

| c) | hosszú kiegyenlítési idejű ügyletek; |
| --- | --- |

c)

hosszú kiegyenlítési idejű ügyletek;

| d) | értékpapír-finanszírozási ügyletek, ideértve az értékpapírügyletekhez kapcsolódó hitelügyleteket is, kivéve, ha az illetékes hatóság úgy dönt, hogy a befektetési vállalkozásnak az említett ügyletekből eredő CVA kockázati kitettségei jelentősek; és |
| --- | --- |

d)

értékpapír-finanszírozási ügyletek, ideértve az értékpapírügyletekhez kapcsolódó hitelügyleteket is, kivéve, ha az illetékes hatóság úgy dönt, hogy a befektetési vállalkozásnak az említett ügyletekből eredő CVA kockázati kitettségei jelentősek; és

| e) | a 25. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett hitelek és kölcsönök. |
| --- | --- |

e)

a 25. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett hitelek és kölcsönök.

2. szakasz

Napi kereskedési forgalom

33. cikk

A DTF megállapítása a K-DTF kiszámítása céljából

(1)   A K-DTF kiszámítása céljából a DTF a teljes napi kereskedési forgalom értékének mozgóátlaga, a megelőző kilenc hónap minden munkanapjára megállapítva, a legutóbbi három hónap kizárásával.

A DTF a fennmaradó hat hónapra megállapított napi értékek számtani közepe.

A K-DTF-et minden hónap első munkanapján ki kell számítani.

(2)   A DTF-et az azonnali ügyletek és a származtatott ügyletek eladási abszolút értékeinek és vételi abszolút értékeinek összegeként kell megállapítani, az alábbiakkal összhangban:

| a) | azonnali ügyletek esetében az érték az egyes ügyletek után fizetett vagy kapott összeg; |
| --- | --- |

a)

azonnali ügyletek esetében az érték az egyes ügyletek után fizetett vagy kapott összeg;

| b) | a származtatott ügyletek esetében az ügylet értéke a szerződés összegének névleges összege. |
| --- | --- |

b)

a származtatott ügyletek esetében az ügylet értéke a szerződés összegének névleges összege.

A származtatott kamatláb-ügyletek névleges összegét korrigálni kell az említett szerződések (években kifejezett) lejárati idejével. A névleges összeget meg kell szorozni az alábbi képletben meghatározott időtartammal:

Időtartam = a lejáratig hátralévő idő (években kifejezve) / 10

(3)   A DTF nem tartalmazza azokat az ügyleteket, amelyeket a befektetési vállalkozás annak érdekében hajt végre, hogy befektetési alapok javára portfóliókezelési szolgáltatásokat nyújtson.

A DTF tartalmazza a befektetési vállalkozás által saját nevében saját maga vagy egy ügyfél javára teljesített ügyleteket.

(4)   Ha egy befektetési vállalkozás kevesebb mint kilenc hónapja rendelkezik napi kereskedési forgalommal, az (1) bekezdésben meghatározott időszaknak a DTF-re vonatkozó múltbeli adatait kell felhasználnia a K-DTF kiszámítására, amint ilyen adatok rendelkezésre állnak. Az illetékes hatóság a hiányzó múltbeli adatpontokat helyettesítheti a befektetési vállalkozás által a 2014/65/EU irányelv 7. cikkével összhangban benyújtott üzleti előrejelzéseken alapuló szabályozói megállapításokkal.

5. FEJEZET

Környezetvédelmi és szociális célkitűzések

34. cikk

A környezetvédelmi vagy szociális célú tevékenységekhez kapcsolódó eszközök prudenciális kezelése

(1)   Az EBH-nak az Európai Rendszerkockázati Testülettel folytatott konzultációt követően a rendelkezésre álló adatok és a Bizottság fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoportjának megállapításai alapján értékelnie kell, hogy prudenciális szempontból indokolt lenne-e a környezetvédelmi vagy szociális célú tevékenységekhez szorosan kapcsolódó eszközök – korrigált K-faktorok vagy korrigált K-faktor együtthatók formájában történő – külön prudenciális kezelése. Az EBH-nak különösen a következőket kell értékelnie:

| a) | az eszközosztályok környezetvédelmi vagy szociális célkitűzésekhez szorosan kapcsolódó tevékenységekkel szembeni kitettségének értékelésére szolgáló módszertani lehetőségek; |
| --- | --- |

a)

az eszközosztályok környezetvédelmi vagy szociális célkitűzésekhez szorosan kapcsolódó tevékenységekkel szembeni kitettségének értékelésére szolgáló módszertani lehetőségek;

| b) | a környezetvédelmi vagy szociális célú tevékenységekhez szorosan kapcsolódó eszközök egyedi kockázati profiljai; |
| --- | --- |

b)

a környezetvédelmi vagy szociális célú tevékenységekhez szorosan kapcsolódó eszközök egyedi kockázati profiljai;

| c) | az eszközök szabályozási változások – például az éghajlatváltozás mérséklése – miatti értékcsökkenéséhez kapcsolódó kockázatok; |
| --- | --- |

c)

az eszközök szabályozási változások – például az éghajlatváltozás mérséklése – miatti értékcsökkenéséhez kapcsolódó kockázatok;

| d) | a környezetvédelmi vagy szociális célú tevékenységekhez szorosan kapcsolódó eszközök külön prudenciális kezelésének a pénzügyi stabilitásra gyakorolt lehetséges hatásai. |
| --- | --- |

d)

a környezetvédelmi vagy szociális célú tevékenységekhez szorosan kapcsolódó eszközök külön prudenciális kezelésének a pénzügyi stabilitásra gyakorolt lehetséges hatásai.

(2)   Az EBH-nak 2021. december 26-ig jelentést kell benyújtania megállapításairól az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

(3)   A (2) bekezdésben említett jelentés alapján a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

NEGYEDIK RÉSZ

KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT

35. cikk

Monitorozási kötelezettség

(1)   A befektetési vállalkozások e résznek megfelelően figyelemmel kísérik és megfelelő szinten tartják a koncentrációs kockázatukat, megbízható adminisztratív és számviteli eljárások és határozott belső ellenőrzési mechanizmusok révén.

(2)   E rész alkalmazásában a „hitelintézetek” és „befektetési vállalkozások” kifejezés magában foglal minden magán- vagy köztulajdonban lévő vállalkozást is – beleértve az ilyen vállalkozások fióktelepeit is –, feltéve, hogy amennyiben az említett vállalkozásokat az Unióban alapították volna, azok megfelelnének a hitelintézetek vagy a befektetési vállalkozások e rendeletben szereplő fogalommeghatározásának, továbbá feltéve, hogy az említett vállalkozásokat olyan harmadik országban engedélyezték, amely az Unióban alkalmazott követelményekkel legalább egyenértékű prudenciális felügyeleti és szabályozási követelményeket alkalmaz.

36. cikk

A kitettségérték kiszámítása

(1)   E rész alkalmazásában, a 12. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket nem teljesítő befektetési vállalkozásoknak az adott ügyféllel vagy az egymással kapcsolatban álló ügyfelek adott csoportjával szembeni kitettségértéket az alábbi elemek összeadásával kell kiszámítania:

| a) | a befektetési vállalkozásnak az adott ügyfél által kibocsátott összes kereskedési könyvi pénzügyi eszköz tekintetében fennálló hosszú pozícióinak a rövid pozícióival szembeni pozitív többlete, az egyes pénzügyi eszközökben fennálló nettó pozíciót a 22. cikk a), b) és c) pontjában említett rendelkezéseknek megfelelően számítva; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozásnak az adott ügyfél által kibocsátott összes kereskedési könyvi pénzügyi eszköz tekintetében fennálló hosszú pozícióinak a rövid pozícióival szembeni pozitív többlete, az egyes pénzügyi eszközökben fennálló nettó pozíciót a 22. cikk a), b) és c) pontjában említett rendelkezéseknek megfelelően számítva;

| b) | az adott ügyféllel lebonyolított, a 25. cikk (1) bekezdésében említett szerződések és ügyletek kitettségértékét a 27. cikkben megállapított módon kell kiszámítani. |
| --- | --- |

b)

az adott ügyféllel lebonyolított, a 25. cikk (1) bekezdésében említett szerződések és ügyletek kitettségértékét a 27. cikkben megállapított módon kell kiszámítani.

Az első albekezdés a) pontja alkalmazásában azon befektetési vállalkozás, amely az RtM K-faktor követelménye céljából a kereskedési könyvben szereplő pozícióira vonatkozó tőkekövetelményeket a 23. cikkben meghatározott módszerrel számítja ki, a nettó pozíciót a szóban forgó pozíciók koncentrációs kockázata tekintetében a 22. cikk a) pontjában említett rendelkezéseknek megfelelően számítja ki.

E bekezdés első albekezdésének alkalmazásában azon befektetési vállalkozásnak, amely a K-TCD kiszámítása céljából a szavatolótőke-követelményeket az e rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében említett módszerek alkalmazásával számítja ki, az e rendelet 25. cikkének (1) bekezdésében említett szerződések és ügyletek kitettségértékét az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címe 6. fejezetének 3., 4. vagy 5. szakaszában meghatározott módszerek alkalmazásával kell kiszámítania.

(2)   Az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségértéket a csoporthoz tartozó egyedi ügyfelekkel szemben fennálló – egyetlen kitettségként kezelendő – kitettségek összeadásával kell kiszámítani.

(3)   Az egyéni ügyfelekkel vagy az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségérték számításánál a befektetési vállalkozás minden észszerű lépést megtesz annak érdekében, hogy a vonatkozó ügyletekben azonosítsa az alapul szolgáló eszközöket és az alapul szolgáló kitettségek partnerét.

37. cikk

A koncentrációs kockázatra vonatkozó értékhatárok és a kitettségérték túllépése

(1)   Egy befektetési vállalkozás esetében a valamely egyedi ügyféllel vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek valamely csoportjával szembeni kitettségérték koncentrációs kockázatára vonatkozó értékhatár a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének 25 %-a.

Amennyiben az említett egyéni ügyfél hitelintézet vagy befektetési vállalkozás, illetve ha az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjának egy vagy több hitelintézet vagy befektetési vállalkozás is a tagja, a koncentrációs kockázatra vonatkozó értékhatár a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének 25 %-a vagy 150 millió EUR összeg közül a nagyobb összeg, feltéve, hogy az egymással kapcsolatban álló valamennyi olyan ügyféllel szembeni kitettségértékek összege tekintetében, amely nem hitelintézet vagy befektetési vállalkozás, a koncentrációs kockázatra vonatkozó értékhatár továbbra is a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének 25 %-a.

Amennyiben a 150 millió EUR összeg meghaladja a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének 25 %-át, a koncentrációs kockázatra vonatkozó értékhatár nem haladhatja meg a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének 100 %-át.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értékhatárok túllépése esetén a befektetési vállalkozásnak eleget kell tennie a 38. cikk szerinti bejelentési kötelezettségnek, és a 39. cikkel összhangban kell teljesítenie a kitettségérték-túllépésre vonatkozó szavatolótőke-követelményt.

A befektetési vállalkozásnak az alábbi képlet szerint kell kiszámítania az egyéni ügyfelekkel vagy az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjával kapcsolatos kitettségérték-túllépést:

kitettségérték-túllépés = EV-L

ahol:

EV = a 36. cikkben megállapított módon számított kitettségérték; és

L = a koncentrációs kockázatnak az e cikk (1) bekezdése szerint meghatározott értékhatára.

(3)   Az egyéni ügyfelekkel vagy az egymáshoz kapcsolódó ügyfelek csoportjával szembeni kitettségérték nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének 500 %-a, amennyiben a túllépés óta legfeljebb 10 nap telt el; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének 500 %-a, amennyiben a túllépés óta legfeljebb 10 nap telt el;

| b) | összesítve a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének 600 %-a, amennyiben a túllépés legalább 10 napig fennállt. |
| --- | --- |

b)

összesítve a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének 600 %-a, amennyiben a túllépés legalább 10 napig fennállt.

38. cikk

Bejelentési kötelezettség

(1)   A 37. cikkben meghatározott értékhatárok túllépése esetén a befektetési vállalkozásnak késedelem nélkül jelentenie kell az illetékes hatóságok felé a túllépés összegét és az érintett egyéni ügyfél nevét, valamint adott esetben az egymással kapcsolatban álló érintett ügyfelek csoportjának nevét.

(2)   Az illetékes hatóságok a befektetési vállalkozás számára biztosíthatnak a 37. cikkben meghatározott értékhatárnak való megfelelés érdekében egy korlátozott időszakot.

39. cikk

A K-CON kiszámítása

(1)   A K-CON szavatolótőke-követelményt úgy kell kiszámítani, hogy az egyes ügyfelek vagy a kapcsolatban álló ügyfelek egyes csoportjai esetében a 6. táblázat 1. oszlopában szereplő értékek figyelembevételével ki kell számítani a teljes egyéni túllépés adott részeinek megfelelő szavatolótőke-követelményeket, a kapott összegeket meg kell szorozni az alábbi tényezőkkel, és az így kapott összegeket össze kell adni:

| a) | 200 %, amennyiben a túllépés 10 napnál tovább nem állt fenn; |
| --- | --- |

a)

200 %, amennyiben a túllépés 10 napnál tovább nem állt fenn;

| b) | a 6. táblázat 2. oszlopában szereplő megfelelő tényező a túllépés bekövetkezésének időpontjától számított 10 nap elteltével, a túllépés minden egyes részarányát hozzárendelve a 6. táblázat 1. oszlopának a megfelelő sorához. |
| --- | --- |

b)

a 6. táblázat 2. oszlopában szereplő megfelelő tényező a túllépés bekövetkezésének időpontjától számított 10 nap elteltével, a túllépés minden egyes részarányát hozzárendelve a 6. táblázat 1. oszlopának a megfelelő sorához.

(2)   Az (1) bekezdésben említett túllépésre vonatkozó szavatolótőke-követelményt a következő képletnek megfelelően kell kiszámolni:

,

ahol:

OFRE = a túllépésre vonatkozó szavatolótőke-követelmény;

OFR = az egyéni ügyfelekkel vagy az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettség szavatolótőke-követelménye, a csoporthoz tartozó egyéni ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmények összeadásával számítva, amelyeket egyetlen kitettségnek kell tekinteni;

EV = a 36. cikkben megállapított módon számított kitettségérték;

EVE = a 37. cikk (2) bekezdésében megállapított módon számított kitettségérték-túllépés.

A K-CON kiszámítása céljából kizárólag egyedi kockázati követelményeket kell magukban foglalniuk az azokra a kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelményeknek, amely kitettségek a befektetési vállalkozásnak az adott ügyfél által kibocsátott összes kereskedési könyvi pénzügyi eszköz tekintetében fennálló hosszú pozícióinak a rövid pozícióival szembeni pozitív többletéből erednek, az egyes pénzügyi eszközökben fennálló nettó pozíciót a 22. cikk a), b) és c) pontjában említett rendelkezéseknek megfelelően számítva.

Annak a befektetési vállalkozásnak, amely az RtM K-faktor követelmény céljából a kereskedési könyvben szereplő pozícióira vonatkozó szavatolótőke-követelményeket a 23. cikkben meghatározott módszerrel számítja ki, a kitettségre vonatkozó szavatolótőke-követelményt a szóban forgó pozíciók koncentrációs kockázata tekintetében a 22. cikk a) pontjában említett rendelkezéseknek megfelelően kell kiszámítania.

6. táblázat

| 1. oszlop:
  A szavatolótőke százalékában kifejezett kitettségérték-túllépés | 2. oszlop:
  Tényezők |
| --- | --- |
| 40 %-ig | 200 % |
| 40 %-tól 60 %-ig | 300 % |
| 60 %-tól 80 %-ig | 400 % |
| 80 %-tól 100 %-ig | 500 % |
| 100 %-tól 250 %-ig | 600 % |
| 250 % fölött | 900 % |

1. oszlop:

A szavatolótőke százalékában kifejezett kitettségérték-túllépés

2. oszlop:

Tényezők

40 %-ig

200 %

40 %-tól 60 %-ig

300 %

60 %-tól 80 %-ig

400 %

80 %-tól 100 %-ig

500 %

100 %-tól 250 %-ig

600 %

250 % fölött

900 %

40. cikk

A K-CON szavatolótőke-követelmény befektetési vállalkozások általi kikerülését megakadályozó eljárások

(1)   A befektetési vállalkozások nem vihetik át ideiglenesen más, akár ugyanazon a csoporton belüli, akár egy másik csoportba tartozó vállalkozáshoz a 37. cikk (1) bekezdésében meghatározott határértéket túllépő kitettségeket, illetve oly módon sem kerülhetik meg azt, hogy mesterséges ügyleteket hoznak létre a meglévő kitettségeknek a 39. cikkben említett tíznapos időtartamon belüli lezárása és új kitettségek vállalása érdekében.

(2)   A befektetési vállalkozásoknak olyan rendszereket kell üzemeltetniük, amelyek biztosítják, hogy az illetékes hatóságok azonnal jelentést kapjanak minden, az (1) bekezdésben említett átadásról.

41. cikk

Mentességek

(1)   A következő kitettségek mentesülnek a 37. cikkben szereplő követelmények alól:

| a) | a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéből teljes egészében levont kitettségek; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéből teljes egészében levont kitettségek;

| b) | a fizetési szolgáltatások, deviza-, értékpapír-ügyletek és pénzforgalmi szolgáltatások teljesítésének rendes menete során felmerült kitettségek; |
| --- | --- |

b)

a fizetési szolgáltatások, deviza-, értékpapír-ügyletek és pénzforgalmi szolgáltatások teljesítésének rendes menete során felmerült kitettségek;

| c) | a következőkkel szembeni követeléseket megtestesítő kitettségek:






  i. | központi kormányzatok, központi bankok, közszektorbeli szervek, nemzetközi szervezetek és multilaterális fejlesztési bankok, valamint az ilyen személyek tulajdonát képező vagy általuk garantált kitettségek, amennyiben az említett kitettségek az 575/2013/EU rendelet 114–118. cikke szerint 0 %-os kockázati súlyt kapnak; |
| --- | --- | --- |

c)

a következőkkel szembeni követeléseket megtestesítő kitettségek:

i.

központi kormányzatok, központi bankok, közszektorbeli szervek, nemzetközi szervezetek és multilaterális fejlesztési bankok, valamint az ilyen személyek tulajdonát képező vagy általuk garantált kitettségek, amennyiben az említett kitettségek az 575/2013/EU rendelet 114–118. cikke szerint 0 %-os kockázati súlyt kapnak;

| ii. | az Európai Gazdasági Térséghez tartozó országok regionális kormányzatai és helyi hatóságai; |
| --- | --- |

ii.

az Európai Gazdasági Térséghez tartozó országok regionális kormányzatai és helyi hatóságai;

| iii. | a központi szerződő felek felé fennálló kitettségek és a központi szerződő felek garanciaalapjaihoz nyújtott hozzájárulások. |
| --- | --- |

iii.

a központi szerződő felek felé fennálló kitettségek és a központi szerződő felek garanciaalapjaihoz nyújtott hozzájárulások.

(2)   Az illetékes hatóságok teljesen vagy részben mentesíthetik a 37. cikk alkalmazása alól a következő kitettségeket:

| a) | fedezett kötvények; |
| --- | --- |

a)

fedezett kötvények;

| b) | a befektetési vállalkozásnak az anyavállalatával, annak más leányvállalataival vagy a saját leányvállalataival szembeni kitettségei, amennyiben az érintett vállalatok az e rendelet 7. cikkének vagy az 575/2013/EU rendeletnek megfelelő összevont alapú felügyelet, az e rendelet 8. cikke szerinti csoporttőketesztnek való megfelelésre irányuló felügyelet vagy harmadik országban hatályos, egyenértékű normáknak megfelelő felügyelet hatálya alá tartoznak, és feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek:






  i. | az anyavállalat általi azonnali tőketranszfernek vagy a kötelezettségek általa való visszafizetésének nincs és nem is várható jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya; és |
| --- | --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozásnak az anyavállalatával, annak más leányvállalataival vagy a saját leányvállalataival szembeni kitettségei, amennyiben az érintett vállalatok az e rendelet 7. cikkének vagy az 575/2013/EU rendeletnek megfelelő összevont alapú felügyelet, az e rendelet 8. cikke szerinti csoporttőketesztnek való megfelelésre irányuló felügyelet vagy harmadik országban hatályos, egyenértékű normáknak megfelelő felügyelet hatálya alá tartoznak, és feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek:

i.

az anyavállalat általi azonnali tőketranszfernek vagy a kötelezettségek általa való visszafizetésének nincs és nem is várható jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya; és

| ii. | az anyavállalat kockázatértékelési, -mérési és -ellenőrzési eljárásai kiterjednek a pénzügyi ágazatbeli szervezetre. |
| --- | --- |

ii.

az anyavállalat kockázatértékelési, -mérési és -ellenőrzési eljárásai kiterjednek a pénzügyi ágazatbeli szervezetre.

42. cikk

Az árutőzsdei kereskedőkre és a kibocsátásiegység-kereskedőkre alkalmazandó mentességek

(1)   E rész rendelkezései nem alkalmazandók az árutőzsdei kereskedőkre és a kibocsátásiegység-kereskedőkre, amennyiben valamennyi alábbi feltétel teljesül:

| a) | a másik szerződő fél nem pénzügyi szerződő fél; |
| --- | --- |

a)

a másik szerződő fél nem pénzügyi szerződő fél;

| b) | mindkét szerződő félre megfelelő központosított kockázatértékelési, -mérési és -ellenőrzési eljárások vonatkoznak; |
| --- | --- |

b)

mindkét szerződő félre megfelelő központosított kockázatértékelési, -mérési és -ellenőrzési eljárások vonatkoznak;

| c) | az ügylet úgy értékelhető, mint amely csökkenti a nem pénzügyi szerződő fél vagy a csoport kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat. |
| --- | --- |

c)

az ügylet úgy értékelhető, mint amely csökkenti a nem pénzügyi szerződő fél vagy a csoport kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett mentesség igénybevételét megelőzően a befektetési vállalkozás köteles értesíteni az illetékes hatóságot.

ÖTÖDIK RÉSZ

LIKVIDITÁS

43. cikk

Likviditási követelmény

(1)   A befektetési vállalkozásoknak legalább a 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően kiszámított állandó általános költségekre vonatkozó követelmény egyharmadával egyenértékű likvid eszközökkel kell rendelkezniük.

E bekezdés első albekezdésétől eltérve az illetékes hatóságok mentesíthetik e cikk első albekezdésének alkalmazása alól azokat a befektetési vállalkozásokat, amelyek teljesítik a 12. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket, és erről megfelelően értesítik az EBH-t.

Az első albekezdés alkalmazásában likvid eszköznek minősülnek az alábbi eszközök, összetételük korlátozása nélkül:

| a) | az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10–13. cikkében említett eszközök, az említett cikkekben meghatározott, az elismerési kritériumokra vonatkozó azonos feltételek és az azonos módon alkalmazandó haircutok mellett; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10–13. cikkében említett eszközök, az említett cikkekben meghatározott, az elismerési kritériumokra vonatkozó azonos feltételek és az azonos módon alkalmazandó haircutok mellett;

| b) | az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkében említett eszközök, legfeljebb 50 millió EUR vagy ezzel egyenlő, hazai pénznemben kifejezett abszolút összegig, a szóban forgó cikkben meghatározott, az említett rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében említett 500 millió EUR abszolút összegen kívüli elismerési kritériumokra vonatkozó feltételek és az említett cikkben meghatározottakkal azonos módon alkalmazandó haircutok mellett; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkében említett eszközök, legfeljebb 50 millió EUR vagy ezzel egyenlő, hazai pénznemben kifejezett abszolút összegig, a szóban forgó cikkben meghatározott, az említett rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében említett 500 millió EUR abszolút összegen kívüli elismerési kritériumokra vonatkozó feltételek és az említett cikkben meghatározottakkal azonos módon alkalmazandó haircutok mellett;

| c) | az ezen albekezdés a) és b) pontjának hatálya alá nem tartozó olyan pénzügyi eszközök, amelyekkel kereskedési helyszínen kereskednek, és amelyek a 600/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 17. pontjában és az (EU) 2017/567 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (26) 1–5. cikkében meghatározott likvid piaccal rendelkeznek, 55 %-os haircut alkalmazása mellett; |
| --- | --- |

c)

az ezen albekezdés a) és b) pontjának hatálya alá nem tartozó olyan pénzügyi eszközök, amelyekkel kereskedési helyszínen kereskednek, és amelyek a 600/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 17. pontjában és az (EU) 2017/567 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (26) 1–5. cikkében meghatározott likvid piaccal rendelkeznek, 55 %-os haircut alkalmazása mellett;

| d) | a hitelintézetnél tarott, rövid lejáratú, meg nem terhelt betétek. |
| --- | --- |

d)

a hitelintézetnél tarott, rövid lejáratú, meg nem terhelt betétek.

(2)   Az ügyfelek tulajdonát képező készpénz, rövid lejáratú betétek és pénzügyi eszközök az (1) bekezdés alkalmazásában nem kezelhetőek likvid eszközként, még abban az esetben sem, ha a befektetési vállalkozás azokat a saját nevében birtokolja.

(3)   E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában az olyan befektetési vállalkozások, amelyek teljesítik az e rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket, valamint az olyan befektetési vállalkozások, amelyek nem teljesítik az e rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket, de nem végeznek egyet sem a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett tevékenységek közül, a kereskedési adósok 30 napon belül esedékes tartozásait, valamint a 30 napon belül esedékes díjakat és jutalékokat is feltüntethetik a likvid eszközeik között, amennyiben ezek megfelelnek az alábbi feltételeknek:

| a) | legfeljebb az e cikk (1) bekezdésében említett minimum likviditási követelmény egyharmadát teszik ki; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb az e cikk (1) bekezdésében említett minimum likviditási követelmény egyharmadát teszik ki;

| b) | nem számíthatók be az illetékes hatóság által az (EU) 2019/2034rányelv 39. cikke (2) bekezdése k) pontjának megfelelően előírt további vállalkozásspecifikus likviditási követelményekbe; |
| --- | --- |

b)

nem számíthatók be az illetékes hatóság által az (EU) 2019/2034rányelv 39. cikke (2) bekezdése k) pontjának megfelelően előírt további vállalkozásspecifikus likviditási követelményekbe;

| c) | 50 %-os haircutot kell rájuk alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

50 %-os haircutot kell rájuk alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdés második albekezdésének alkalmazásában az EBH-nak – az EÉPH-val egyeztetve – olyan iránymutatásokat kell kibocsátania, amelyekben tovább pontosítja azokat a kritériumokat, amelyeket az illetékes hatóságok figyelembe vehetnek a 12. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket teljesítő befektetési vállalkozásoknak a likviditási követelmény alóli mentesítése során.

44. cikk

A likviditási követelmény átmeneti csökkentése

(1)   A befektetési vállalkozások – rendkívüli körülmények fennállása esetén és az illetékes hatóság általi jóváhagyást követően – csökkenthetik a tartott likvid eszközök összegét.

(2)   A 43. cikk (1) bekezdésben foglalt likviditási követelménynek való megfelelést az eredeti csökkentéstől számított 30 napon belül helyre kell állítani.

45. cikk

Az ügyfelek részére nyújtott garanciák

A befektetési vállalkozásoknak az ügyfelek részére nyújtott garanciák teljes összegének 1,6 %-ával kell növelniük likvid eszközeik értékét.

HATODIK RÉSZ

A BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK ÁLTALI NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

46. cikk

Hatály

(1)   A 12. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket nem teljesítő befektetési vállalkozások kötelesek nyilvánosságra hozni az ebben a részben meghatározott információkat, éves pénzügyi kimutatásaik közzétételének napján.

(2)   A 12. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket teljesítő olyan befektetési vállalkozások, amelyek kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumokat bocsátanak ki, kötelesek nyilvánosságra hozni a 47., a 49. és az 50. cikkben meghatározott információkat, éves pénzügyi kimutatásaik közzétételének napján.

(3)   Amennyiben valamely befektetési vállalkozás esetében már nem teljesül a 12. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges minden feltétel, köteles nyilvánosságra hozni az ebben a részben meghatározott információkat az azon pénzügyi évet követő pénzügyi évtől kezdve, amelyben már nem teljesítette ezeket a feltételeket.

(4)   A befektetési vállalkozások meghatározhatják az (1) és a (2) bekezdésben említett nyilvánosságra hozatali követelményeknek való eredményes megfelelés céljára alkalmas kommunikációs eszközt és helyet. Valamennyi információt egy kommunikációs eszközön keresztül vagy egy helyen kell nyilvánosságra hozni, amennyiben ez lehetséges. Ha a befektetési vállalkozás több különböző kommunikációs eszközön keresztül azonos vagy hasonló információkat hoz nyilvánosságra, az egyes kommunikációs eszközökön keresztül nyilvánosságra hozott tájékoztatókban hivatkozni kell a többi eszközön keresztül nyilvánosságra hozott hasonló információkra is.

47. cikk

Kockázatkezelési célkitűzések és szabályok

A befektetési vállalkozások a 46. cikkel összhangban minden egyes, a harmadik, a negyedik és az ötödik részben meghatározott kockázati típus tekintetében nyilvánosságra hozzák a kockázatkezelési célkitűzéseiket és szabályaikat, beleértve az adott kockázatok kezelésére szolgáló stratégiák és folyamatok összefoglalását is, illetve a befektetési vállalkozás vezető testülete által jóváhagyott összefoglaló kockázati nyilatkozatot, amely röviden tartalmazza a befektetési vállalkozás által alkalmazott üzleti stratégiához kapcsolódó általános kockázati profilját.

48. cikk

Irányítás

A befektetési vállalkozás a következő információkat hozza nyilvánosságra a belső vállalatirányítási rendszerekről a 46. cikkel összhangban:

| a) | a vezető testület tagjai által betöltött igazgatói tisztségek száma; |
| --- | --- |

a)

a vezető testület tagjai által betöltött igazgatói tisztségek száma;

| b) | a vezető testület tagjainak kiválasztása tekintetében érvényesítendő diverzitási politika, az abban meghatározott célkitűzések és vonatkozó célszámok, valamint e célkitűzések és célszámok megvalósulásának a mértéke; |
| --- | --- |

b)

a vezető testület tagjainak kiválasztása tekintetében érvényesítendő diverzitási politika, az abban meghatározott célkitűzések és vonatkozó célszámok, valamint e célkitűzések és célszámok megvalósulásának a mértéke;

| c) | információk arra vonatkozóan, hogy a befektetési vállalkozás létrehozott-e különálló kockázatkezelési bizottságot, és a kockázatkezelési bizottság eddigi évenkénti üléseinek száma. |
| --- | --- |

c)

információk arra vonatkozóan, hogy a befektetési vállalkozás létrehozott-e különálló kockázatkezelési bizottságot, és a kockázatkezelési bizottság eddigi évenkénti üléseinek száma.

49. cikk

Szavatolótőke

(1)   A befektetési vállalkozások a következő információkat hozzák nyilvánosságra a szavatolótőkéjük vonatkozásában a 46. cikkel összhangban:

| a) | az elsődleges alapvető tőkeelemeknek, a kiegészítő alapvető tőkeelemeknek, a járulékos tőkeelemeknek, valamint a befektetési vállalkozás szavatolótőkéje tekintetében alkalmazott szűrőknek és levonásoknak a befektetési vállalkozás auditált pénzügyi beszámolójában szereplő mérlegével való teljes körű egyeztetése; |
| --- | --- |

a)

az elsődleges alapvető tőkeelemeknek, a kiegészítő alapvető tőkeelemeknek, a járulékos tőkeelemeknek, valamint a befektetési vállalkozás szavatolótőkéje tekintetében alkalmazott szűrőknek és levonásoknak a befektetési vállalkozás auditált pénzügyi beszámolójában szereplő mérlegével való teljes körű egyeztetése;

| b) | a befektetési vállalkozás által kibocsátott elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok, kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok és járulékos tőkeinstrumentumok főbb jellemzőinek leírása; |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozás által kibocsátott elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok, kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok és járulékos tőkeinstrumentumok főbb jellemzőinek leírása;

| c) | a szavatolótőke kiszámítása során e rendelettel összhangban alkalmazott valamennyi korlátozás, valamint azon instrumentumok és levonások leírása, amelyekre ezek a korlátozások vonatkoznak. |
| --- | --- |

c)

a szavatolótőke kiszámítása során e rendelettel összhangban alkalmazott valamennyi korlátozás, valamint azon instrumentumok és levonások leírása, amelyekre ezek a korlátozások vonatkoznak.

(2)   Az EBH az EÉPH-val egyeztetve végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki az (1) bekezdés a), b) és c) pontja szerinti nyilvánosságra hozatal formanyomtatványainak meghatározása céljából.

Az EBH-nak 2021. június 26-ig kell benyújtania e szabályozástechnikai standardtervezeteket a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat az 1093/2010/EU rendelet 15. cikkének megfelelően elfogadja.

50. cikk

Szavatolótőke-követelmények

A befektetési vállalkozásoknak e rendelet 46. cikkével összhangban az e rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében és az (EU) 2019/2034 irányelv 24. cikkében megállapított követelményeknek való megfelelésük tekintetében a következő információkat kell nyilvánosságra hozniuk:

| a) | összefoglaló a befektetési vállalkozás azon módszeréről, amely annak értékelésére szolgál, hogy a belső tőke elégséges-e az aktuális és jövőbeli tevékenységekhez; |
| --- | --- |

a)

összefoglaló a befektetési vállalkozás azon módszeréről, amely annak értékelésére szolgál, hogy a belső tőke elégséges-e az aktuális és jövőbeli tevékenységekhez;

| b) | az illetékes hatóság kérésére a befektetési vállalkozás által végrehajtott, a tőkemegfelelés belső értékelésére vonatkozó eljárásnak az eredménye, amelynek a kiegészítő szavatolótőke összetételét is tartalmaznia kell az (EU) 2019/2034 irányelv 39. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett felügyeleti felülvizsgálati eljárás alapján; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság kérésére a befektetési vállalkozás által végrehajtott, a tőkemegfelelés belső értékelésére vonatkozó eljárásnak az eredménye, amelynek a kiegészítő szavatolótőke összetételét is tartalmaznia kell az (EU) 2019/2034 irányelv 39. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett felügyeleti felülvizsgálati eljárás alapján;

| c) | az RtM, az RtF és az RtC – az e rendelet 15. cikknek megfelelően – összesített formában, az alkalmazandó K-faktorok alapján számított K-faktor követelmények; és |
| --- | --- |

c)

az RtM, az RtF és az RtC – az e rendelet 15. cikknek megfelelően – összesített formában, az alkalmazandó K-faktorok alapján számított K-faktor követelmények; és

| d) | az e rendelet 13. cikknek megfelelően meghatározott állandó általános költségekre vonatkozó követelmény. |
| --- | --- |

d)

az e rendelet 13. cikknek megfelelően meghatározott állandó általános költségekre vonatkozó követelmény.

51. cikk

Javadalmazási szabályzat és gyakorlatok

A befektetési vállalkozások a 46. cikkel összhangban a javadalmazási szabályzatukra és gyakorlatukra vonatkozóan legalább a következő információkat kötelesek nyilvánosságra hozni – a nemek közötti semlegesség és a nemek közötti bérkülönbség szempontjait is beleértve – az alkalmazottak azon kategóriáira vonatkozóan, amelyek szakmai tevékenysége lényeges hatást gyakorol a befektetési vállalkozás kockázati profiljára:

| a) | a javadalmazási rendszer legfontosabb jellemzői, beleértve a változó javadalmazás szintjét és a változó javadalmazás biztosítására használt kritériumokat, az instrumentumokban történő kifizetésre vonatkozó politikát, a halasztott javadalmazásra vonatkozó politikát és a javadalmazási jogosultságokat is; |
| --- | --- |

a)

a javadalmazási rendszer legfontosabb jellemzői, beleértve a változó javadalmazás szintjét és a változó javadalmazás biztosítására használt kritériumokat, az instrumentumokban történő kifizetésre vonatkozó politikát, a halasztott javadalmazásra vonatkozó politikát és a javadalmazási jogosultságokat is;

| b) | a javadalmazás rögzített és változó összetevői közötti, az (EU) 2019/2034 irányelv 30. cikke (2) bekezdésének megfelelően meghatározott arányok; |
| --- | --- |

b)

a javadalmazás rögzített és változó összetevői közötti, az (EU) 2019/2034 irányelv 30. cikke (2) bekezdésének megfelelően meghatározott arányok;

| c) | a javadalmazás összesített mennyiségi adatai, a felső vezetésre és azon alkalmazottakra lebontva, akiknek a tevékenysége lényeges hatást gyakorol a befektetési vállalkozás kockázati profiljára, az alábbiak megjelölésével:






  i. | az adott üzleti évben biztosított javadalmazás összege, fix (a rögzített összetevők leírásával) és változó javadalmazás szerinti bontásban, valamint a kedvezményezettek száma; |
| --- | --- | --- |

c)

a javadalmazás összesített mennyiségi adatai, a felső vezetésre és azon alkalmazottakra lebontva, akiknek a tevékenysége lényeges hatást gyakorol a befektetési vállalkozás kockázati profiljára, az alábbiak megjelölésével:

i.

az adott üzleti évben biztosított javadalmazás összege, fix (a rögzített összetevők leírásával) és változó javadalmazás szerinti bontásban, valamint a kedvezményezettek száma;

| ii. | a változó javadalmazás összege és formája a következő bontásban: készpénz, részvények, részvényekhez kapcsolt eszközök és egyéb javadalmazási formák, megkülönböztetve az előre fizetett és a halasztott rész; |
| --- | --- |

ii.

a változó javadalmazás összege és formája a következő bontásban: készpénz, részvények, részvényekhez kapcsolt eszközök és egyéb javadalmazási formák, megkülönböztetve az előre fizetett és a halasztott rész;

| iii. | a korábbi teljesítési időszakok után biztosított halasztott javadalmazás összege, az adott pénzügyi évben juttatandó összegre és a következő pénzügyi években juttatandó összegre bontva; |
| --- | --- |

iii.

a korábbi teljesítési időszakok után biztosított halasztott javadalmazás összege, az adott pénzügyi évben juttatandó összegre és a következő pénzügyi években juttatandó összegre bontva;

| iv. | az adott pénzügyi évben juttatandó és kifizetett halasztott javadalmazás összegének, a teljesítménynek megfelelő kiigazításokkal csökkentett összege; |
| --- | --- |

iv.

az adott pénzügyi évben juttatandó és kifizetett halasztott javadalmazás összegének, a teljesítménynek megfelelő kiigazításokkal csökkentett összege;

| v. | az adott pénzügyi évben garantált halasztott javadalmazások összege és ezek kedvezményezettjeinek száma; |
| --- | --- |

v.

az adott pénzügyi évben garantált halasztott javadalmazások összege és ezek kedvezményezettjeinek száma;

| vi. | a korábbi időszakokban megítélt olyan végkielégítések, amelyeket az adott pénzügyi évben fizettek ki; |
| --- | --- |

vi.

a korábbi időszakokban megítélt olyan végkielégítések, amelyeket az adott pénzügyi évben fizettek ki;

| vii. | az adott pénzügyi év során biztosított végkielégítések összege, az előre fizetett részre és a halasztott részre lebontva, e kifizetések kedvezményezettjeinek száma, és az egy fő részére megállapított legmagasabb összeg; |
| --- | --- |

vii.

az adott pénzügyi év során biztosított végkielégítések összege, az előre fizetett részre és a halasztott részre lebontva, e kifizetések kedvezményezettjeinek száma, és az egy fő részére megállapított legmagasabb összeg;

| d) | arra vonatkozó információ, hogy a befektetési vállalkozásra vonatkozik-e az (EU) 2019/2034 rányelv 32. cikkének (4) bekezdése szerinti eltérés. |
| --- | --- |

d)

arra vonatkozó információ, hogy a befektetési vállalkozásra vonatkozik-e az (EU) 2019/2034 rányelv 32. cikkének (4) bekezdése szerinti eltérés.

Az első albekezdés d) pontjának alkalmazásában az ilyen eltérésben részesülő befektetési vállalkozásoknak meg kell jelölniük, hogy az eltérést az (EU) 2019/2034 irányelv 32. cikke (4) bekezdésének a) vagy b) pontja, vagy mindkét pont alapján biztosították. Azt is fel kell tüntetniük, hogy melyik javadalmazási elv vonatkozik az eltérés(ek)re, hogy hány alkalmazottra vonatkozik(nak) az eltérés(ek), illetve, hogy ezek összesen mekkora javadalmazásban részesülnek, rögzített és változó javadalmazásra bontva.

E cikket az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (27) foglalt rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.

27

52. cikk

Befektetési politika

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy azok a befektetési vállalkozások, amelyek nem teljesítik az (EU) 2019/2034 irányelv 32. cikke (4) bekezdésének a) pontjában említett kritériumokat, e rendelet 46. cikkének megfelelően nyilvánosságra hozzák a következőket:

| a) | a közvetve vagy közvetlenül a befektetési vállalkozás birtokában lévő részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok aránya, tagállam és ágazat szerinti bontásban; |
| --- | --- |

a)

a közvetve vagy közvetlenül a befektetési vállalkozás birtokában lévő részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok aránya, tagállam és ágazat szerinti bontásban;

| b) | az azon vállalatok közgyűlésein tanúsított szavazási magatartás teljes körű leírása, amelyek részvényeit a (2) bekezdésnek megfelelően birtokolják, a szavazatok magyarázata, és a vállalkozás ügyviteli vagy vezető testülete által előterjesztett azon javaslatok aránya, amelyeket a befektetési vállalkozás jóváhagyott; és |
| --- | --- |

b)

az azon vállalatok közgyűlésein tanúsított szavazási magatartás teljes körű leírása, amelyek részvényeit a (2) bekezdésnek megfelelően birtokolják, a szavazatok magyarázata, és a vállalkozás ügyviteli vagy vezető testülete által előterjesztett azon javaslatok aránya, amelyeket a befektetési vállalkozás jóváhagyott; és

| c) | részvényesi képviseleti tanácsadók igénybevételének magyarázata; |
| --- | --- |

c)

részvényesi képviseleti tanácsadók igénybevételének magyarázata;

| d) | az azon vállalatok tekintetében alkalmazandó szavazási iránymutatások, amelyek részvényeit a (2) bekezdésnek megfelelően birtokolják. |
| --- | --- |

d)

az azon vállalatok tekintetében alkalmazandó szavazási iránymutatások, amelyek részvényeit a (2) bekezdésnek megfelelően birtokolják.

Az első albekezdés b) pontjában említett nyilvánosságra hozatali követelmény nem alkalmazható abban az esetben, ha a befektetési vállalkozás nem kap felhatalmazást az általa a részvényesek közgyűlésén képviselt összes részvényestől a velük létrejött szerződéses megállapodásban, hogy a nevükben szavazzon, kivéve, ha a részvényesek az ülés napirendjének kézhezvétele után a szavazásra szóló kifejezett megbízást adnak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett befektetési vállalkozásnak csak az olyan vállalatok tekintetében kell megfelelnie az említett bekezdésnek, amelyek részvényeit szabályozott piacra bevezették és az említett részvények közül csak azok vonatkozásában, amelyekhez szavazati jogok kapcsolódnak, amennyiben a befektetési vállalkozás által közvetve vagy közvetlenül birtokolt szavazati jogok aránya meghaladja a vállalat által kibocsátott részvényekhez kapcsolódó összes szavazati jog 5 %-ában meghatározott küszöbértéket. A szavazati jogokat mindazon részvények alapján kell kiszámítani, amelyekhez szavazati jogok kapcsolódnak, még akkor is, ha az említett szavazati jogok gyakorlását felfüggesztették.

(3)   Az EBH az EÉPH-val egyeztetve szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki az (1) bekezdés szerinti nyilvánosságra hozatal formanyomtatványainak meghatározása céljából.

Az EBH-nak 2021. június 26-ig kell benyújtania e szabályozástechnikai standardtervezeteket a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt a rendeletet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

53. cikk

Környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok

Az (EU) 2019/2034 irányelv 32. cikke (4) bekezdésében említett kritériumokat nem teljesítő befektetési vállalkozások 2022. december 26-tól kötelesek nyilvánosságra hozni a környezeti, társadalmi és irányítási vonatkozású kockázatokkal, többek között a fizikai kockázatokkal és az átmeneti kockázatokkal kapcsolatos információkat, ahogyan azt az (EU) 2019/2034 irányelv 35. cikkében említett jelentés meghatározza.

Az első albekezdésben említett információkat a nyilvánosságra hozatal első évében egyszer, azt követően pedig félévente kell nyilvánosságra hozni.

HETEDIK RÉSZ

A BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK ÁLTALI ADATSZOLGÁLTATÁS

54. cikk

Adatszolgáltatási követelmények

(1)   A befektetési vállalkozások negyedévente jelentést nyújtanak be az illetékes hatóságok részére az összes alábbi információról:

| a) | a szavatolótőke szintje és összetétele; |
| --- | --- |

a)

a szavatolótőke szintje és összetétele;

| b) | a szavatolótőke-követelmények; |
| --- | --- |

b)

a szavatolótőke-követelmények;

| c) | a szavatolótőke-követelmények számításai; |
| --- | --- |

c)

a szavatolótőke-követelmények számításai;

| d) | a tevékenység mértéke a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, beleértve a mérleget és a befektetési szolgáltatások szerint lebontott bevételt, valamint a vonatkozó K-faktort; |
| --- | --- |

d)

a tevékenység mértéke a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, beleértve a mérleget és a befektetési szolgáltatások szerint lebontott bevételt, valamint a vonatkozó K-faktort;

| e) | a koncentrációs kockázat; |
| --- | --- |

e)

a koncentrációs kockázat;

| f) | a likviditási követelmények. |
| --- | --- |

f)

a likviditási követelmények.

Az első albekezdéstől eltérve, az olyan befektetési vállalkozások, amelyek teljesítik a 12. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket, éves alapon nyújtanak be ilyen jelentéseket.

(2)   Az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott információknak ki kell terjedniük a következő kockázati szintekre, és azokat legalább éves alapon be kell jelenteni az illetékes hatóságok részére:

| a) | a partnerek nemteljesítéséhez és a kereskedési könyvben szereplő pozíciókhoz kapcsolódó koncentrációs kockázat szintje, az egyéni partner vonatkozásában és összevont alapon; |
| --- | --- |

a)

a partnerek nemteljesítéséhez és a kereskedési könyvben szereplő pozíciókhoz kapcsolódó koncentrációs kockázat szintje, az egyéni partner vonatkozásában és összevont alapon;

| b) | a koncentrációs kockázat szintje hitelintézetek, befektetési vállalkozások és más olyan szervezetek felé, amelyek ügyfélpénzt tartanak; |
| --- | --- |

b)

a koncentrációs kockázat szintje hitelintézetek, befektetési vállalkozások és más olyan szervezetek felé, amelyek ügyfélpénzt tartanak;

| c) | a koncentrációs kockázat szintje hitelintézetek, befektetési vállalkozások és más olyan szervezetek felé, amelyeknél ügyfelek értékapírjait letétbe helyezték; |
| --- | --- |

c)

a koncentrációs kockázat szintje hitelintézetek, befektetési vállalkozások és más olyan szervezetek felé, amelyeknél ügyfelek értékapírjait letétbe helyezték;

| d) | a koncentrációs kockázat szintje azon hitelintézetek felé, amelyeknél a befektetési vállalkozás saját pénzeszközeit tartja; |
| --- | --- |

d)

a koncentrációs kockázat szintje azon hitelintézetek felé, amelyeknél a befektetési vállalkozás saját pénzeszközeit tartja;

| e) | a bevételekből származó koncentrációs kockázat szintje; |
| --- | --- |

e)

a bevételekből származó koncentrációs kockázat szintje;

| f) | a koncentrációs kockázat a)–e) pontban leírt szintje olyan módon számítva, hogy a kereskedési könyvben szereplő pozíciókból eredő kitettségek mellett figyelembe veszik a kereskedési könyvben nem rögzített eszközöket és mérlegen kívüli tételeket is. |
| --- | --- |

f)

a koncentrációs kockázat a)–e) pontban leírt szintje olyan módon számítva, hogy a kereskedési könyvben szereplő pozíciókból eredő kitettségek mellett figyelembe veszik a kereskedési könyvben nem rögzített eszközöket és mérlegen kívüli tételeket is.

E bekezdés alkalmazásában a „hitelintézet” és a „befektetési vállalkozás” kifejezés magában foglal minden magán- vagy köztulajdonban lévő vállalkozást is – beleértve az ilyen vállalkozások fióktelepeit is –, feltéve, hogy amennyiben az említett vállalkozásokat az Unióban alapították volna, azok megfelelnének a hitelintézetek vagy a befektetési vállalkozások e rendeletben szereplő fogalommeghatározásának, továbbá feltéve, hogy az említett vállalkozásokat olyan harmadik országban engedélyezték, amely az Unióban alkalmazott követelményekkel legalább egyenértékű prudenciális felügyeleti és szabályozási követelményeket alkalmaz.

E cikk (1) bekezdésétől eltérve, az olyan befektetési vállalkozás, amely teljesíti a 12. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket, nem kötelezhető arra, hogy jelentse az e cikk (1) bekezdésének e) pontjában és – amennyiben a 43. cikk (1) bekezdése második albekezdésének megfelelően mentességet biztosítottak – f) pontjában meghatározott információkat.

(3)   Az e cikkben megállapított adatszolgáltatási követelmények alkalmazásában az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve végrehajtás-technikai standardtervezeteket kell kidolgoznia a következők meghatározása céljából:

| a) | a formátumok; |
| --- | --- |

a)

a formátumok;

| b) | az adatszolgáltatási dátumok és fogalommeghatározások, valamint az olyan kapcsolódó utasítások, amelyek leírják az említett formátumok használatának módját. |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatási dátumok és fogalommeghatározások, valamint az olyan kapcsolódó utasítások, amelyek leírják az említett formátumok használatának módját.

Az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardtervezeteknek tömöreknek, a befektetési vállalkozások tevékenységeinek jellegével, körével és összetettségével arányosaknak kell lenniük, figyelembe véve a 12. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket teljesítő befektetési vállalkozások által benyújtott információk részletességének különbözőségét.

Az EBH-nak 2020. december 26-ig kell kidolgoznia az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az e bekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat az 1093/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban elfogadja.

55. cikk

Adatszolgáltatási követelmények többek között az egyes befektetési vállalkozások számára az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. Pontjának b) alpontjában említett küszöbértékek alkalmazásában

(1)   A 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett bármely tevékenységet végző befektetési vállalkozásoknak havi alapon ellenőrizniük kell eszközeik összértékét, és ezt az információt negyedévente be kell jelenteniük az illetékes hatóságnak, ha az adott befektetési vállalkozás összevont alapon számított eszközeinek teljes értéke – a megelőző 12 hónap átlagában számítva – legalább 5 milliárd EUR. Az illetékes hatóságnak tájékoztatnia kell erről az EBH-t.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett befektetési vállalkozás olyan csoport része, amelyben egy vagy több másik vállalkozás is a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett tevékenységek valamelyikét végző befektetési vállalkozás, ezeknek a csoportbeli befektetési vállalkozásoknak havi alapon ellenőrizniük kell eszközeik összértékét, ha az adott csoport összevont alapon számított eszközeinek teljes értéke – a megelőző 12 hónap átlagában számítva – legalább 5 milliárd EUR. Az ilyen befektetési vállalkozásoknak havi alapon tájékoztatniuk kell egymást eszközeik összértékéről, és negyedéves alapon be kell jelenteniük eszközeik összevont alapon számított teljes értékét az érintett illetékes hatóságoknak. Az illetékes hatóságoknak tájékoztatniuk kell erről az EBH-t.

(3)   Amennyiben az (1) és a (2) bekezdésben említett befektetési vállalkozások eszközei havi összértékének a megelőző 12 hónapra számított átlaga eléri az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében vagy az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában megállapított küszöbértékek bármelyikét, az EBH-nak értesítenie kell e befektetési vállalkozásokat és az illetékes hatóságokat, többek között a szóban forgó befektetési vállalkozások részére a 2013/36/EU irányelv 8a. cikke alapján engedély adására jogosult hatóságokat.

(4)   Amennyiben az (EU) 2019/2034 irányelv 36. cikke szerinti felülvizsgálat során kiderül, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett valamely befektetési vállalkozás az 1093/2010/EU rendelet 23. cikke szerinti rendszerkockázatot jelenthet, az illetékes hatóságoknak haladéktalanul tájékoztatniuk kell az EBH-t az adott felülvizsgálat eredményeiről.

(5)   Az EBH az EÉPH-val egyeztetve szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki az (1) és a (2) bekezdésben említett, az illetékes hatóság felé teljesítendő információszolgáltatási kötelezettség meghatározása érdekében, abból a célból, hogy lehetővé váljon a 2013/36/EU irányelv 8a. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában megállapított küszöbértékek hatékony monitorozása.

Az EBH-nak 2020. december 26-ig kell benyújtania e szabályozástechnikai standardtervezeteket a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt a rendeletet az ebben a bekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

NYOLCADIK RÉSZ

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK

56. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 4. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2019. december 25-től.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 4. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

KILENCEDIK RÉSZ

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK, ADATSZOLGÁLTATÁS, FELÜLVIZSGÁLATOK ÉS MÓDOSÍTÁSOK

I. CÍM

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

57. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A 43–51. cikket az árutőzsdei kereskedőkre és a kibocsátásiegység-kereskedőkre 2026. június 26-tól kell alkalmazni.

(2)   A K-NPR kiszámítása céljából a befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/630 rendelettel módosított 575/2013/EU rendelet harmadik részének IV. címében meghatározott követelményeket 2026. június 26-ig vagy – amennyiben ez a későbbi – az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 1a. fejezetében meghatározott alternatív sztenderd módszer és az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 1b. fejezetében meghatározott alternatív belső modell hitelintézetekre való alkalmazásának kezdőnapjától számított öt évig kell alkalmazniuk.

(3)   A 11. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjától eltérve, a befektetési vállalkozások az 2021. június 26-tól számított öt évig a következőkkel megegyező, alacsonyabb szavatolótőke-követelményeket alkalmazhatnak:

| a) | annak az 575/2013/EU rendelet harmadik része I. címének 1. fejezete szerinti releváns szavatolótőke-követelménynek a kétszerese – figyelembe véve az említett rendelet 93. cikkének (1) bekezdését is és tekintettel az (EU) 2019/878 irányelvvel módosított 2013/36/EU irányelv IV. címében meghatározott indulótőke szintjére –, amely abban az esetben lenne alkalmazandó, ha a befektetési vállalkozás továbbra is az (EU) 2019/630 rendelettel módosított említett rendelet szerinti szavatolótőke-követelmények hatálya alá tartozna; |
| --- | --- |

a)

annak az 575/2013/EU rendelet harmadik része I. címének 1. fejezete szerinti releváns szavatolótőke-követelménynek a kétszerese – figyelembe véve az említett rendelet 93. cikkének (1) bekezdését is és tekintettel az (EU) 2019/878 irányelvvel módosított 2013/36/EU irányelv IV. címében meghatározott indulótőke szintjére –, amely abban az esetben lenne alkalmazandó, ha a befektetési vállalkozás továbbra is az (EU) 2019/630 rendelettel módosított említett rendelet szerinti szavatolótőke-követelmények hatálya alá tartozna;

| b) | az e rendelet 13. cikkében meghatározott, alkalmazandó állandó általános költségekre vonatkozó követelmény kétszerese, amennyiben a befektetési vállalkozás 2021. június 26-án vagy azt megelőzően nem létezett. |
| --- | --- |

b)

az e rendelet 13. cikkében meghatározott, alkalmazandó állandó általános költségekre vonatkozó követelmény kétszerese, amennyiben a befektetési vállalkozás 2021. június 26-án vagy azt megelőzően nem létezett.

(4)   A 11. cikk (1) bekezdésének b) pontjától eltérve, a befektetési vállalkozások 2021. június 26-tól számított öt évig a következők szerint alacsonyabb szavatolótőke-követelményeket alkalmazhatnak:

| a) | azok a befektetési vállalkozások, amelyeknek 2021. június 26. előtt kizárólag indulótőke-követelménynek kellett megfelelniük, szavatolótőke-követelményüket az (EU) 2018/878 irányelvvel módosított 2013/36/EU irányelv IV. címében meghatározott, alkalmazandó indulótőke-követelmény kétszeresében korlátozhatják, az említett irányelv 31. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának, valamint 31. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának kivételével; |
| --- | --- |

a)

azok a befektetési vállalkozások, amelyeknek 2021. június 26. előtt kizárólag indulótőke-követelménynek kellett megfelelniük, szavatolótőke-követelményüket az (EU) 2018/878 irányelvvel módosított 2013/36/EU irányelv IV. címében meghatározott, alkalmazandó indulótőke-követelmény kétszeresében korlátozhatják, az említett irányelv 31. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának, valamint 31. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának kivételével;

| b) | azok a befektetési vállalkozások, amelyek 2021. június 26. előtt is léteztek, az állandó minimális tőkekövetelményeiket, tekintettel az (EU) 2019/878 irányelvvel módosított 2013/36/EU irányelv IV. címében meghatározott indulótőke szintjére, az (EU) 2019/876 rendelettel módosított 575/2013/EU rendelet 93. cikkének (1) bekezdése által előírtak szerinti olyan mértékben korlátozhatják, amely akkor lett volna alkalmazandó, ha befektetési vállalkozás továbbra is az említett rendelet hatálya alá tartozna, figyelemmel arra is, hogy az ötéves időtartam alatt az említett követelmények szerinti összegek tekintetében legalább 5 000 EUR éves növekedést kell megvalósítani; |
| --- | --- |

b)

azok a befektetési vállalkozások, amelyek 2021. június 26. előtt is léteztek, az állandó minimális tőkekövetelményeiket, tekintettel az (EU) 2019/878 irányelvvel módosított 2013/36/EU irányelv IV. címében meghatározott indulótőke szintjére, az (EU) 2019/876 rendelettel módosított 575/2013/EU rendelet 93. cikkének (1) bekezdése által előírtak szerinti olyan mértékben korlátozhatják, amely akkor lett volna alkalmazandó, ha befektetési vállalkozás továbbra is az említett rendelet hatálya alá tartozna, figyelemmel arra is, hogy az ötéves időtartam alatt az említett követelmények szerinti összegek tekintetében legalább 5 000 EUR éves növekedést kell megvalósítani;

| c) | azok a befektetési vállalkozások, amelyek 2021. június 26. előtt is léteztek, és amelyek nem jogosultak a 2014/65/EU irányelv I. melléklete B. szakaszának 1. pontja szerinti kiegészítő szolgáltatások nyújtására, és amelyek csak az említett irányelv I. melléklete A. szakaszának 1., 2., 4. és 5. pontjában felsorolt egy vagy több befektetési szolgáltatást nyújtanak, illetve tevékenységet végeznek, és amelyek nem jogosultak az ügyfelek pénzének és értékpapírjainak tartására, és amelyeknek ezért nem lehet tartozásuk ezen ügyfelekkel szemben, állandó minimális tőkekövetelményüket legalább 50 000 EUR-ra korlátozhatják, figyelemmel arra is, hogy az ötéves időtartam alatt legalább 5 000 EUR éves növekedést kell megvalósítani. |
| --- | --- |

c)

azok a befektetési vállalkozások, amelyek 2021. június 26. előtt is léteztek, és amelyek nem jogosultak a 2014/65/EU irányelv I. melléklete B. szakaszának 1. pontja szerinti kiegészítő szolgáltatások nyújtására, és amelyek csak az említett irányelv I. melléklete A. szakaszának 1., 2., 4. és 5. pontjában felsorolt egy vagy több befektetési szolgáltatást nyújtanak, illetve tevékenységet végeznek, és amelyek nem jogosultak az ügyfelek pénzének és értékpapírjainak tartására, és amelyeknek ezért nem lehet tartozásuk ezen ügyfelekkel szemben, állandó minimális tőkekövetelményüket legalább 50 000 EUR-ra korlátozhatják, figyelemmel arra is, hogy az ötéves időtartam alatt legalább 5 000 EUR éves növekedést kell megvalósítani.

(5)   A (4) bekezdésben említett eltérések alkalmazását meg kell szüntetni abban az esetben, ha valamely befektetési vállalkozás az engedélyét 2021. június 26-án vagy azután meghosszabbította úgy, hogy az (EU) 2019/2034 irányelv 9. cikkének megfelelően magasabb összegű indulótőke vált szükségessé.

(6)   A 11. cikktől eltérve, azok a befektetési vállalkozások, amelyek 2019. december 25. előtt is léteztek, és amelyek saját számlájukra kötnek ügyleteket pénzügyi határidős tőzsdei, opciós vagy egyéb származtatott eszköz-piacokon, valamint azonnali piacokon a származtatott pozíciók fedezésének kizárólagos céljával, vagy az említett piacok más tagjainak számlájára kötnek ügyleteket, és amelyeket ugyanezen piacok klíringtagjai garantálnak, és ahol az ilyen befektetési vállalkozások által kötött szerződések teljesítésének biztosítására a felelősséget a szóban forgó piacok klíringtagjai vállalják, szavatolótőke-követelményeiket 2021. június 26-tól számított ötéves időtartamra legalább 250 000 EUR-ra korlátozhatják, figyelemmel arra is, hogy a szóban forgó ötéves időtartam alatt legalább 100 000 EUR éves növekedést kell megvalósítani.

Tekintet nélkül arra, hogy valamely, ebben a bekezdésben említett befektetési vállalkozás igénybe veszi-e az első albekezdésben említett eltérést, a (4) bekezdés a) pontja nem alkalmazandó az ilyen befektetési vállalkozásra.

58. cikk

Eltérés az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. Pontjának b) alpontjában említett vállalkozások esetében

A 2019. december 25-én az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában szereplő feltételeknek megfelelő olyan befektetési vállalkozásokra, amelyek a 2013/36/EU irányelv 8. cikkének megfelelően még nem kaptak hitelintézeti engedélyt, továbbra is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni.

59. cikk

Eltérés az 1. cikk (2) bekezdésében említett befektetési vállalkozások tekintetében

A 2019. december 25-én az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő befektetési vállalkozásokra továbbra is az 575/2013/EU rendeletet és a 2013/36/EU irányelvet kell alkalmazni.

II. CÍM

ADATSZOLGÁLTATÁS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT

60. cikk

Felülvizsgálati záradék

(1)   
  2024. június 26-ig a Bizottság – az EBH-val és az EÉPH-val való konzultációt követően – felülvizsgálatot végez és– adott esetben jogalkotási javaslattal ellátott – jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak legalább a következőkkel kapcsolatban:

| a) | a 12. cikknek megfelelően ahhoz szükséges feltételek, hogy a befektetési vállalkozás kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak minősüljön; |
| --- | --- |

a)

a 12. cikknek megfelelően ahhoz szükséges feltételek, hogy a befektetési vállalkozás kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak minősüljön;

| b) | a K-faktorok mérését szolgáló – többek között az AUM-mal kapcsolatos befektetési tanácsadás céljára alkalmazandó –, a harmadik rész II. címében és a 39. cikkben meghatározott módszerek; |
| --- | --- |

b)

a K-faktorok mérését szolgáló – többek között az AUM-mal kapcsolatos befektetési tanácsadás céljára alkalmazandó –, a harmadik rész II. címében és a 39. cikkben meghatározott módszerek;

| c) | a 15. cikk (2) bekezdésében említett együtthatók; |
| --- | --- |

c)

a 15. cikk (2) bekezdésében említett együtthatók;

| d) | a K-CMG kiszámításához használt módszer, a K-CMG-ből származó szavatolótőke-követelmények szintje a K-NPR-hez képest, valamint a 23. cikk szerinti szorzótényező kalibrálása; |
| --- | --- |

d)

a K-CMG kiszámításához használt módszer, a K-CMG-ből származó szavatolótőke-követelmények szintje a K-NPR-hez képest, valamint a 23. cikk szerinti szorzótényező kalibrálása;

| e) | a 43., a 44. és a 45. cikkben foglalt rendelkezések és különösen a likvid eszközöknek a likviditási követelmény teljesítésére való felhasználhatóságára vonatkozó, a 43. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt kritériumok; |
| --- | --- |

e)

a 43., a 44. és a 45. cikkben foglalt rendelkezések és különösen a likvid eszközöknek a likviditási követelmény teljesítésére való felhasználhatóságára vonatkozó, a 43. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt kritériumok;

| f) | a harmadik rész II. címe 4. fejezetének 1. szakaszában szereplő rendelkezések; |
| --- | --- |

f)

a harmadik rész II. címe 4. fejezetének 1. szakaszában szereplő rendelkezések;

| g) | a harmadik rész árutőzsdei kereskedőkre és kibocsátásiegység-kereskedőkre történő alkalmazása; |
| --- | --- |

g)

a harmadik rész árutőzsdei kereskedőkre és kibocsátásiegység-kereskedőkre történő alkalmazása;

| h) | a „hitelintézet” 575/2013/EU rendeletben szereplő fogalommeghatározásának az e rendelet 62. cikke (3) bekezdésének a) pontjából adódó módosítása és az esetleges nem szándékolt negatív következmények; |
| --- | --- |

h)

a „hitelintézet” 575/2013/EU rendeletben szereplő fogalommeghatározásának az e rendelet 62. cikke (3) bekezdésének a) pontjából adódó módosítása és az esetleges nem szándékolt negatív következmények;

| i) | a 600/2014/EU rendelet 47. és 48. cikkében meghatározott rendelkezések és azok összhangja a pénzügyi szolgáltatások egyenértékűségére vonatkozó következetes kerettel; |
| --- | --- |

i)

a 600/2014/EU rendelet 47. és 48. cikkében meghatározott rendelkezések és azok összhangja a pénzügyi szolgáltatások egyenértékűségére vonatkozó következetes kerettel;

| j) | a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott küszöbértékek; |
| --- | --- |

j)

a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott küszöbértékek;

| k) | az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 1a. és 1b. fejezetében meghatározott standardok befektetési vállalkozásokra történő alkalmazása; |
| --- | --- |

k)

az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 1a. és 1b. fejezetében meghatározott standardok befektetési vállalkozásokra történő alkalmazása;

| l) | a 20. cikk (2) bekezdésének b) pontjában és a 33. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett származtatott ügyletek értékének mérési módszere, valamint egy alternatív mérőszám és/vagy kalibrálás bevezetésének indokoltsága; |
| --- | --- |

l)

a 20. cikk (2) bekezdésének b) pontjában és a 33. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett származtatott ügyletek értékének mérési módszere, valamint egy alternatív mérőszám és/vagy kalibrálás bevezetésének indokoltsága;

| m) | a második részben foglalt rendelkezések, különösen a további instrumentumok vagy tőke szavatolótőkévé minősítésére vonatkozó, a 9. cikk (4) bekezdése szerinti engedélyt illetően, valamint az említett engedély olyan befektetési vállalkozások részére való megadásának lehetősége, amelyek teljesítik a 12. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

m)

a második részben foglalt rendelkezések, különösen a további instrumentumok vagy tőke szavatolótőkévé minősítésére vonatkozó, a 9. cikk (4) bekezdése szerinti engedélyt illetően, valamint az említett engedély olyan befektetési vállalkozások részére való megadásának lehetősége, amelyek teljesítik a 12. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket;

| n) | azon feltételek, amelyek fennállása esetén a befektetési vállalkozásoknak az e rendelet 1. cikke (2) bekezdésének megfelelően az 575/2013/EU rendelet követelményeit kell alkalmazniuk; |
| --- | --- |

n)

azon feltételek, amelyek fennállása esetén a befektetési vállalkozásoknak az e rendelet 1. cikke (2) bekezdésének megfelelően az 575/2013/EU rendelet követelményeit kell alkalmazniuk;

| o) | az 1. cikk (5) bekezdésében foglalt rendelkezés; |
| --- | --- |

o)

az 1. cikk (5) bekezdésében foglalt rendelkezés;

| p) | az e rendelet 52. cikkében foglalt nyilvánosságra hozatali követelmények más ágazatokra való alkalmazásának relevanciája, ideértve az e rendelet 1. cikkének (2) és (5) bekezdésében említett befektetési vállalkozásokat és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézeteket is. |
| --- | --- |

p)

az e rendelet 52. cikkében foglalt nyilvánosságra hozatali követelmények más ágazatokra való alkalmazásának relevanciája, ideértve az e rendelet 1. cikkének (2) és (5) bekezdésében említett befektetési vállalkozásokat és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézeteket is.

(2)   2021. december 31-ig a Bizottság – adott esetben jogalkotási javaslattal ellátott – jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az abból eredő erőforrás-igényekről, hogy az EÉPH e rendelet 64. cikkének megfelelően megkezdi új hatásköreinek gyakorlását és feladatainak ellátását, beleértve azt a lehetőséget is, hogy az EÉPH regisztrációs díjat szabjon ki az általa nyilvántartásba vett harmadik országbeli vállalkozásokra a 600/2014/EU rendelet 46. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

III. CÍM

EGYÉB RENDELETEK MÓDOSÍTÁSA

61. cikk

Az 1093/2010/EU rendelet módosításai

Az 1093/2010/EU rendelet 4. cikkének 2. pontja a következő alponttal egészül ki:

| „viii. | az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) és az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) tekintetében az ezen irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 5. pontjában meghatározott illetékes hatóságok. |
| --- | --- |

„viii.

az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) és az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) tekintetében az ezen irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 5. pontjában meghatározott illetékes hatóságok.

*1

*2

62. cikk

Az 575/2013/EU rendelet módosításai

Az 575/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról” |
| --- | --- |

1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról”

| 2. | A 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   Az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) 1. cikkének (2) és (5) bekezdésében megállapított rendelkezéseknek az említett bekezdésekben hivatkozott befektetési vállalkozásokra való tekintettel történő alkalmazása során az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) 3. cikke (1) bekezdésének 5. pontjában foglalt fogalommeghatározás szerinti illetékes hatóságoknak az említett befektetési vállalkozásokat úgy kell kezelniük, mintha azok e rendelet szerinti »intézmények« lennének.


  (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27. a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU rendelet, az 575/2013/EU rendelet, a 600/2014/EU rendelet és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 1. o.)."


  (*4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 64. o.).”
  " |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) 1. cikkének (2) és (5) bekezdésében megállapított rendelkezéseknek az említett bekezdésekben hivatkozott befektetési vállalkozásokra való tekintettel történő alkalmazása során az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) 3. cikke (1) bekezdésének 5. pontjában foglalt fogalommeghatározás szerinti illetékes hatóságoknak az említett befektetési vállalkozásokat úgy kell kezelniük, mintha azok e rendelet szerinti »intézmények« lennének.

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27. a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU rendelet, az 575/2013/EU rendelet, a 600/2014/EU rendelet és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 1. o.)."

*3

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 64. o.).”
  "

*4

| 3. | A 4. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | »hitelintézet«: olyan vállalkozás, amelynek tevékenysége az alábbiak bármelyikéből áll:






  a) | a nyilvánosságtól betéteket vagy más visszafizetendő pénzeszközöket fogad el, valamint saját számlára hiteleket nyújt; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

»hitelintézet«: olyan vállalkozás, amelynek tevékenysége az alábbiak bármelyikéből áll:

a)

a nyilvánosságtól betéteket vagy más visszafizetendő pénzeszközöket fogad el, valamint saját számlára hiteleket nyújt;

| b) | a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*5) I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett bármely tevékenységet végzi, amennyiben bármelyik alábbi feltétel teljesül, és a vállalkozás nem árutőzsdei kereskedő, kibocsátásiegység-kereskedő, kollektív befektetési vállalkozás vagy biztosító:






  i. | a vállalkozás összevont alapon számított eszközeinek összértéke legalább 30 milliárd EUR; |
| --- | --- | --- |

b)

a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*5) I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett bármely tevékenységet végzi, amennyiben bármelyik alábbi feltétel teljesül, és a vállalkozás nem árutőzsdei kereskedő, kibocsátásiegység-kereskedő, kollektív befektetési vállalkozás vagy biztosító:

*5

i.

a vállalkozás összevont alapon számított eszközeinek összértéke legalább 30 milliárd EUR;

| ii. | a vállalkozás eszközeinek összértéke kevesebb mint 30 milliárd EUR, és a vállalkozás olyan csoport tagja, amely esetében a csoporthoz tartozó valamennyi vállalkozás egyedi szinten 30 milliárd EUR-nál kisebb összértékű eszközökkel rendelkezik és a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett valamely tevékenységet végzi, az említett vállalkozások konszolidált eszközeinek összértéke pedig legalább 30 milliárd EUR; vagy |
| --- | --- |

ii.

a vállalkozás eszközeinek összértéke kevesebb mint 30 milliárd EUR, és a vállalkozás olyan csoport tagja, amely esetében a csoporthoz tartozó valamennyi vállalkozás egyedi szinten 30 milliárd EUR-nál kisebb összértékű eszközökkel rendelkezik és a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett valamely tevékenységet végzi, az említett vállalkozások konszolidált eszközeinek összértéke pedig legalább 30 milliárd EUR; vagy

| iii. | a vállalkozás eszközeinek összértéke kevesebb mint 30 milliárd EUR, és a vállalkozás olyan csoport tagja, amelynek esetében a csoporthoz tartozó, a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett bármely tevékenységet végző valamennyi vállalkozás összevont alapon számított eszközeinek összértéke legalább 30 milliárd EUR, amennyiben az összevont felügyeletet ellátó hatóság a felügyeleti kollégiummal egyetértésben, a szabályok esetleges kijátszásának elkerülése és az Unió pénzügyi stabilitására jelentett esetleges kockázatok csökkentése érdekében ilyen értelmű döntést hoz; |
| --- | --- |

iii.

a vállalkozás eszközeinek összértéke kevesebb mint 30 milliárd EUR, és a vállalkozás olyan csoport tagja, amelynek esetében a csoporthoz tartozó, a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett bármely tevékenységet végző valamennyi vállalkozás összevont alapon számított eszközeinek összértéke legalább 30 milliárd EUR, amennyiben az összevont felügyeletet ellátó hatóság a felügyeleti kollégiummal egyetértésben, a szabályok esetleges kijátszásának elkerülése és az Unió pénzügyi stabilitására jelentett esetleges kockázatok csökkentése érdekében ilyen értelmű döntést hoz;

a b) pont ii. és iii. alpontjának alkalmazásában, amennyiben a vállalkozás egy harmadik országbeli csoport tagja, a harmadik országbeli csoport Unióban engedélyezett minden egyes fióktelepének összes eszközét be kell számítani a csoporthoz tartozó valamennyi vállalkozás eszközeinek összértékébe;

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173, 2014.6.12., 349. o.).”;"

*5

| b) | a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | »befektetési vállalkozás«: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás, amelyet az említett irányelv szerint engedélyeztek, kivéve a hitelintézeteket;” |
| --- | --- | --- |

b)

a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.

»befektetési vállalkozás«: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás, amelyet az említett irányelv szerint engedélyeztek, kivéve a hitelintézeteket;”

| c) | a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | »intézmény«: a 2013/36/EU irányelv 8. cikke szerint engedélyezett hitelintézet vagy az említett irányelv 8a. cikkének (3) bekezdésében említett vállalkozás;” |
| --- | --- | --- |

c)

a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

»intézmény«: a 2013/36/EU irányelv 8. cikke szerint engedélyezett hitelintézet vagy az említett irányelv 8a. cikkének (3) bekezdésében említett vállalkozás;”

| d) | a 4. pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

d)

a 4. pontot el kell hagyni;

| e) | a 26. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „26. | »pénzügyi vállalkozás«: olyan, intézménytől és tisztán ipari holding társaságtól eltérő vállalkozás, amelynek fő tevékenysége tulajdoni részesedések megszerzése vagy a 2013/36/EU irányelv I. mellékletének 2–12. és 15. pontjában felsorolt tevékenységek közül egy vagy több végzése, ideértve a befektetési vállalkozásokat, a pénzügyi holding társaságokat, a vegyes pénzügyi holding társaságokat, a befektetési holding társaságokat, az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*6) szerinti pénzforgalmi intézményeket és a vagyonkezelő társaságokat; nem tartoznak azonban ide a biztosítói holding társaságok és a 2009/138/EK irányelv 212. cikke (1) bekezdésének f) és g) pontjában meghatározott, vegyes tevékenységű biztosítói holding társaságok; |
| --- | --- | --- |

e)

a 26. pont helyébe a következő szöveg lép:

„26.

»pénzügyi vállalkozás«: olyan, intézménytől és tisztán ipari holding társaságtól eltérő vállalkozás, amelynek fő tevékenysége tulajdoni részesedések megszerzése vagy a 2013/36/EU irányelv I. mellékletének 2–12. és 15. pontjában felsorolt tevékenységek közül egy vagy több végzése, ideértve a befektetési vállalkozásokat, a pénzügyi holding társaságokat, a vegyes pénzügyi holding társaságokat, a befektetési holding társaságokat, az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*6) szerinti pénzforgalmi intézményeket és a vagyonkezelő társaságokat; nem tartoznak azonban ide a biztosítói holding társaságok és a 2009/138/EK irányelv 212. cikke (1) bekezdésének f) és g) pontjában meghatározott, vegyes tevékenységű biztosítói holding társaságok;

*6

(*6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelve (2015. november 25.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 337, 2015.12.23., 35. o.).”;"

*6

| f) | a 29a. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „29a. | »tagállami befektetési vállalkozás anyavállalat«: olyan tagállamianyavállalat, amely befektetési vállalkozás;” |
| --- | --- | --- |

f)

a 29a. pont helyébe a következő szöveg lép:

„29a.

»tagállami befektetési vállalkozás anyavállalat«: olyan tagállamianyavállalat, amely befektetési vállalkozás;”

| g) | a 29b. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „29b. | »EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat«: olyan, európai unióbeli anyavállalat, amely befektetési vállalkozás;” |
| --- | --- | --- |

g)

a 29b. pont helyébe a következő szöveg lép:

„29b.

»EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat«: olyan, európai unióbeli anyavállalat, amely befektetési vállalkozás;”

| h) | az 51. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „51. | »indulótőke«: a szavatolótőkének a 2013/36/EU irányelv 12. cikkében meghatározott összege és típusai;” |
| --- | --- | --- |

h)

az 51. pont helyébe a következő szöveg lép:

„51.

»indulótőke«: a szavatolótőkének a 2013/36/EU irányelv 12. cikkében meghatározott összege és típusai;”

| i) | a 60. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „60. | »készpénzjellegű instrumentum«: olyan betéti okirat, kötvény, beleértve a fedezett kötvényeket is, illetve olyan egyéb nem alárendelt instrumentum, amelyet az intézmény vagy befektetési vállalkozás bocsátott ki, amelyet az intézménynek vagy a befektetési vállalkozásnak már teljes mértékben kifizettek, és amelyet az intézménynek vagy a befektetési vállalkozásnak annak névértékén, feltétel nélkül vissza kell fizetnie;” |
| --- | --- | --- |

i)

a 60. pont helyébe a következő szöveg lép:

„60.

»készpénzjellegű instrumentum«: olyan betéti okirat, kötvény, beleértve a fedezett kötvényeket is, illetve olyan egyéb nem alárendelt instrumentum, amelyet az intézmény vagy befektetési vállalkozás bocsátott ki, amelyet az intézménynek vagy a befektetési vállalkozásnak már teljes mértékben kifizettek, és amelyet az intézménynek vagy a befektetési vállalkozásnak annak névértékén, feltétel nélkül vissza kell fizetnie;”

| j) | a 72. pontban az a) alpont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | olyan szabályozott piac vagy harmadik országbeli piac, amely a 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott eljárással összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintendő;” |
| --- | --- | --- |

j)

a 72. pontban az a) alpont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

olyan szabályozott piac vagy harmadik országbeli piac, amely a 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott eljárással összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintendő;”

| k) | a bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „150. | »árutőzsdei kereskedő és kibocsátásiegység-kereskedő«: olyan vállalkozás, amely fő üzleti tevékenysége kizárólag a 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 5., 6., 7., 9. és 10. pontjában említett származtatott áruügyletekhez vagy származtatott ügyletekhez, 4. pontjában említett kibocsátáskereskedelmi egységekhez kapcsolódó származtatott ügyletekhez, illetve 11. pontjában meghatározott kibocsátási egységekhez kapcsolódó befektetési szolgáltatásokból és tevékenységekből áll;”. |
| --- | --- | --- |

k)

a bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„150.

»árutőzsdei kereskedő és kibocsátásiegység-kereskedő«: olyan vállalkozás, amely fő üzleti tevékenysége kizárólag a 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 5., 6., 7., 9. és 10. pontjában említett származtatott áruügyletekhez vagy származtatott ügyletekhez, 4. pontjában említett kibocsátáskereskedelmi egységekhez kapcsolódó származtatott ügyletekhez, illetve 11. pontjában meghatározott kibocsátási egységekhez kapcsolódó befektetési szolgáltatásokból és tevékenységekből áll;”.

| 4. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az intézményeknek egyedi alapon kell teljesíteniük az e rendelet hatodik részében és 430. cikkének (1) bekezdésében megállapított kötelezettségeket.
  A következő intézményeknek nem kell megfelelniük e rendelet 413. cikke (1) bekezdésének és az e rendelet hetedik A. részében meghatározott kapcsolódó likviditási adatszolgáltatási követelményeknek:






  a) | olyan intézmények, amelyek a 648/2012/EU rendelet 14. cikke szerinti engedéllyel is rendelkeznek; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az intézményeknek egyedi alapon kell teljesíteniük az e rendelet hatodik részében és 430. cikkének (1) bekezdésében megállapított kötelezettségeket.

A következő intézményeknek nem kell megfelelniük e rendelet 413. cikke (1) bekezdésének és az e rendelet hetedik A. részében meghatározott kapcsolódó likviditási adatszolgáltatási követelményeknek:

a)

olyan intézmények, amelyek a 648/2012/EU rendelet 14. cikke szerinti engedéllyel is rendelkeznek;

| b) | olyan intézmények, amelyek a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*7) 16. cikkének és 54. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelő engedéllyel is rendelkeznek, amennyiben nem hajtanak végre jelentős mértékű lejárati transzformációkat; valamint |
| --- | --- |

b)

olyan intézmények, amelyek a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*7) 16. cikkének és 54. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelő engedéllyel is rendelkeznek, amennyiben nem hajtanak végre jelentős mértékű lejárati transzformációkat; valamint

| c) | a 909/2014/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően kijelölt intézmények, amennyiben:






  i. | tevékenységük arra korlátozódik, hogy a 909/2014/EU rendelet 16. cikkének megfelelően engedélyezett központi értéktárak részére az említett rendelethez csatolt melléklet C szakaszában említett banki jellegű szolgáltatásokat nyújtsanak; valamint |
| --- | --- | --- |

c)

a 909/2014/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően kijelölt intézmények, amennyiben:

i.

tevékenységük arra korlátozódik, hogy a 909/2014/EU rendelet 16. cikkének megfelelően engedélyezett központi értéktárak részére az említett rendelethez csatolt melléklet C szakaszában említett banki jellegű szolgáltatásokat nyújtsanak; valamint

| ii. | nem hajtanak végre jelentős mértékű lejárati transzformációkat. |
| --- | --- |

ii.

nem hajtanak végre jelentős mértékű lejárati transzformációkat.

(*7)  Az Európai Parlament és a Tanács 909/2014/EU rendelete (2014. július 23.) az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint a 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 257., 2014.8.28., 1. o.).”;"

*7

| b) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Azon intézményeknek, amelyekre vonatkozóan az illetékes hatóságok alkalmazták az e rendelet 7. cikkének (1) vagy (3) bekezdésében meghatározott eltérést, és azon intézményeknek, amelyek a 648/2012/EU rendelet 14. cikkének megfelelő engedéllyel is rendelkeznek, nem kell egyedi alapon teljesíteniük az e rendelet hetedik részében és a hetedik A. részében a kapcsolódó tőkeáttételi adatszolgáltatásra vonatkozóan meghatározott követelményeket.” |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Azon intézményeknek, amelyekre vonatkozóan az illetékes hatóságok alkalmazták az e rendelet 7. cikkének (1) vagy (3) bekezdésében meghatározott eltérést, és azon intézményeknek, amelyek a 648/2012/EU rendelet 14. cikkének megfelelő engedéllyel is rendelkeznek, nem kell egyedi alapon teljesíteniük az e rendelet hetedik részében és a hetedik A. részében a kapcsolódó tőkeáttételi adatszolgáltatásra vonatkozóan meghatározott követelményeket.”

| 5. | Az első rész II. címe 2. fejezetének 1. szakaszába az alábbi cikk kerül beillesztésre:

  „10a. cikk

  A prudenciális követelmények összevont alapon való alkalmazása az anyavállalatnak minősülő befektetési vállalkozások esetében
  E fejezet alkalmazásában a befektetési vállalkozásokat tagállambeli pénzügyi holding társaság anyavállalatoknak vagy EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalatoknak kell tekinteni, amennyiben azok valamely intézménynek vagy az (EU) 2019/2033 rendelet 1. cikkének (2) vagy (5) bekezdésében említett, e rendelet hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásnak az anyavállalatai.” |
| --- | --- |

5.

Az első rész II. címe 2. fejezetének 1. szakaszába az alábbi cikk kerül beillesztésre:

„10a. cikk

A prudenciális követelmények összevont alapon való alkalmazása az anyavállalatnak minősülő befektetési vállalkozások esetében

E fejezet alkalmazásában a befektetési vállalkozásokat tagállambeli pénzügyi holding társaság anyavállalatoknak vagy EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalatoknak kell tekinteni, amennyiben azok valamely intézménynek vagy az (EU) 2019/2033 rendelet 1. cikkének (2) vagy (5) bekezdésében említett, e rendelet hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásnak az anyavállalatai.”

| 6. | A 11. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az EU-szintű anyaintézmények akkor kötelesek összevont helyzetük alapján megfelelni az e rendelet hatodik részében és 430. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt rendelkezéseknek, ha a csoportnak részét képezi egy vagy több olyan hitelintézet vagy befektetési vállalkozás, amely számára engedélyezték a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában felsorolt befektetési szolgáltatások és tevékenységek végzését.
  A 8. cikk (1)–(5) bekezdése szerinti mentesítés esetén a likviditási alcsoport részét képező intézmények és adott esetben pénzügyi holding társaságok vagy vegyes pénzügyi holding társaságok összevont alapon vagy a likviditási alcsoportnak megfelelő szubkonszolidált alapon kötelesek megfelelni e rendelet hatodik részének és 430. cikke (1) bekezdése d) pontjának.” |
| --- | --- |

6.

A 11. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az EU-szintű anyaintézmények akkor kötelesek összevont helyzetük alapján megfelelni az e rendelet hatodik részében és 430. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt rendelkezéseknek, ha a csoportnak részét képezi egy vagy több olyan hitelintézet vagy befektetési vállalkozás, amely számára engedélyezték a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában felsorolt befektetési szolgáltatások és tevékenységek végzését.

A 8. cikk (1)–(5) bekezdése szerinti mentesítés esetén a likviditási alcsoport részét képező intézmények és adott esetben pénzügyi holding társaságok vagy vegyes pénzügyi holding társaságok összevont alapon vagy a likviditási alcsoportnak megfelelő szubkonszolidált alapon kötelesek megfelelni e rendelet hatodik részének és 430. cikke (1) bekezdése d) pontjának.”

| 7. | A 15., a 16. és a 17. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

7.

A 15., a 16. és a 17. cikket el kell hagyni.

| 8. | A 81. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a leányvállalat a következők egyike:






  i. | intézmény; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

A 81. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a leányvállalat a következők egyike:

i.

intézmény;

| ii. | olyan vállalkozás, amely az alkalmazandó nemzeti jog értelmében e rendelet és a 2013/36/EU irányelv követelményei alá tartozik; |
| --- | --- |

ii.

olyan vállalkozás, amely az alkalmazandó nemzeti jog értelmében e rendelet és a 2013/36/EU irányelv követelményei alá tartozik;

| iii. | olyan közbenső pénzügyi holding társaság vagy közbenső vegyes pénzügyi holding társaság, amely szubkonszolidált alapon köteles megfelelni e rendelet követelményeinek vagy egy olyan közbenső befektetési holding társaság, amely összevont alapon köteles megfelelni az (EU) 2019/2033 rendelet követelményeinek; |
| --- | --- |

iii.

olyan közbenső pénzügyi holding társaság vagy közbenső vegyes pénzügyi holding társaság, amely szubkonszolidált alapon köteles megfelelni e rendelet követelményeinek vagy egy olyan közbenső befektetési holding társaság, amely összevont alapon köteles megfelelni az (EU) 2019/2033 rendelet követelményeinek;

| iv. | befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

iv.

befektetési vállalkozás;

| v. | közbenső pénzügyi holding társaság harmadik országban, feltéve, hogy az említett közbenső pénzügyi holding társaságra ugyanolyan szigorú prudenciális követelmények vonatkoznak, mint az adott harmadik országbeli hitelintézetekre és feltéve, hogy a Bizottság által a 107. cikk (4) bekezdésének megfelelően elfogadott határozat az említett prudenciális követelményeket legalább egyenértékűnek nyilvánította az e rendeletben meghatározott követelményekkel;”. |
| --- | --- |

v.

közbenső pénzügyi holding társaság harmadik országban, feltéve, hogy az említett közbenső pénzügyi holding társaságra ugyanolyan szigorú prudenciális követelmények vonatkoznak, mint az adott harmadik országbeli hitelintézetekre és feltéve, hogy a Bizottság által a 107. cikk (4) bekezdésének megfelelően elfogadott határozat az említett prudenciális követelményeket legalább egyenértékűnek nyilvánította az e rendeletben meghatározott követelményekkel;”.

| 9. | A 82. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a leányvállalat a következők egyike:






  i. | intézmény; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

A 82. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a leányvállalat a következők egyike:

i.

intézmény;

| ii. | olyan vállalkozás, amely az alkalmazandó nemzeti jog értelmében e rendelet és a 2013/36/EU irányelv követelményei alá tartozik; |
| --- | --- |

ii.

olyan vállalkozás, amely az alkalmazandó nemzeti jog értelmében e rendelet és a 2013/36/EU irányelv követelményei alá tartozik;

| iii. | olyan közbenső pénzügyi holding társaság vagy közbenső vegyes pénzügyi holding társaság amely szubkonszolidált alapon köteles megfelelni e rendelet követelményeinek vagy egy olyan közbenső befektetési holding társaság, amely összevont alapon köteles megfelelni az (EU) 2019/2033 rendelet követelményeinek, |
| --- | --- |

iii.

olyan közbenső pénzügyi holding társaság vagy közbenső vegyes pénzügyi holding társaság amely szubkonszolidált alapon köteles megfelelni e rendelet követelményeinek vagy egy olyan közbenső befektetési holding társaság, amely összevont alapon köteles megfelelni az (EU) 2019/2033 rendelet követelményeinek,

| iv. | befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

iv.

befektetési vállalkozás;

| v. | közbenső pénzügyi holding társaság harmadik országban, feltéve, hogy az említett közbenső pénzügyi holding társaságra ugyanolyan szigorú prudenciális követelmények vonatkoznak, mint az adott harmadik országbeli hitelintézetekre és feltéve, hogy a Bizottság által a 107. cikk (4) bekezdésének megfelelően elfogadott határozat az említett prudenciális követelményeket legalább egyenértékűnek nyilvánította az e rendeletben meghatározott követelményekkel;”. |
| --- | --- |

v.

közbenső pénzügyi holding társaság harmadik országban, feltéve, hogy az említett közbenső pénzügyi holding társaságra ugyanolyan szigorú prudenciális követelmények vonatkoznak, mint az adott harmadik országbeli hitelintézetekre és feltéve, hogy a Bizottság által a 107. cikk (4) bekezdésének megfelelően elfogadott határozat az említett prudenciális követelményeket legalább egyenértékűnek nyilvánította az e rendeletben meghatározott követelményekkel;”.

| 10. | A 84. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az intézményeknek úgy kell meghatározniuk egy leányvállalatnak a konszolidált elsődleges alapvető tőkébe beszámított kisebbségi részesedésének összegét, hogy az adott vállalkozás kisebbségi részesedéséből kivonják az a) pont szerinti összeg és a b) pont szerinti százalékos arány szorzatának összegét:






  a) | a leányvállalat elsődleges alapvető tőkéje, mínusz a következők közül az alacsonyabb:






  i. | a leányvállalat elsődleges alapvető tőkéjének azon összege, amely:






  — | az e rendelet 92. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott követelménynek, az e rendelet 458. és 459. cikkében említett követelményeknek, a 2013/36/EU irányelv 104. cikkében említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, az említett irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelménynek és az e rendelet 500. cikkében említett követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak teljesítéséhez összesen szükséges, amennyiben ezeket a követelményeket elsődleges alapvető tőkével kell teljesíteni, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

10.

A 84. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az intézményeknek úgy kell meghatározniuk egy leányvállalatnak a konszolidált elsődleges alapvető tőkébe beszámított kisebbségi részesedésének összegét, hogy az adott vállalkozás kisebbségi részesedéséből kivonják az a) pont szerinti összeg és a b) pont szerinti százalékos arány szorzatának összegét:

a)

a leányvállalat elsődleges alapvető tőkéje, mínusz a következők közül az alacsonyabb:

i.

a leányvállalat elsődleges alapvető tőkéjének azon összege, amely:

—

az e rendelet 92. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott követelménynek, az e rendelet 458. és 459. cikkében említett követelményeknek, a 2013/36/EU irányelv 104. cikkében említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, az említett irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelménynek és az e rendelet 500. cikkében említett követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak teljesítéséhez összesen szükséges, amennyiben ezeket a követelményeket elsődleges alapvető tőkével kell teljesíteni,

| — | amennyiben a leányvállalat befektetési vállalkozás, az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkében szereplő követelménynek, az (EU) 2019/2034 irányelv 39. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak teljesítéséhez összesen szükséges, amennyiben ezeket a követelményeket elsődleges alapvető tőkével kell teljesítenie; |
| --- | --- |

—

amennyiben a leányvállalat befektetési vállalkozás, az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkében szereplő követelménynek, az (EU) 2019/2034 irányelv 39. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak teljesítéséhez összesen szükséges, amennyiben ezeket a követelményeket elsődleges alapvető tőkével kell teljesítenie;

| ii. | az adott leányvállalathoz tartozó konszolidált elsődleges alapvető tőke azon összege, amely konszolidált alapon szükséges az e rendelet 92. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott követelménynek, az e rendelet 458. és 459. cikkében említett követelményeknek, a 2013/36/EU irányelv 104. cikkében említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, az említett irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelménynek és az e rendelet 500. cikkében említett követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak a teljesítéséhez, amennyiben ezeket a követelményeket elsődleges alapvető tőkével kell teljesíteni; |
| --- | --- |

ii.

az adott leányvállalathoz tartozó konszolidált elsődleges alapvető tőke azon összege, amely konszolidált alapon szükséges az e rendelet 92. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott követelménynek, az e rendelet 458. és 459. cikkében említett követelményeknek, a 2013/36/EU irányelv 104. cikkében említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, az említett irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelménynek és az e rendelet 500. cikkében említett követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak a teljesítéséhez, amennyiben ezeket a követelményeket elsődleges alapvető tőkével kell teljesíteni;

| b) | a leányvállalat kisebbségi részesedése, az adott vállalkozás összes elsődleges alapvető tőkeinstrumentumainak, valamint a kapcsolódó ázsiószámlának, eredménytartaléknak és egyéb tartalékoknak a százalékos arányaként kifejezve.”; |
| --- | --- |

b)

a leányvállalat kisebbségi részesedése, az adott vállalkozás összes elsődleges alapvető tőkeinstrumentumainak, valamint a kapcsolódó ázsiószámlának, eredménytartaléknak és egyéb tartalékoknak a százalékos arányaként kifejezve.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Ha egy illetékes hatóság e rendelet 7. cikkével, illetve adott esetben az (EU) 2019/2033 rendelet 6. cikkével összhangban eltekint a prudenciális követelmények egyedi alapú alkalmazásától, a mentesítés által érintett leányvállalatokban meglévő kisebbségi részesedés nem számítható be szubkonszolidált, illetve konszolidált szinten a szavatolótőkébe.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ha egy illetékes hatóság e rendelet 7. cikkével, illetve adott esetben az (EU) 2019/2033 rendelet 6. cikkével összhangban eltekint a prudenciális követelmények egyedi alapú alkalmazásától, a mentesítés által érintett leányvállalatokban meglévő kisebbségi részesedés nem számítható be szubkonszolidált, illetve konszolidált szinten a szavatolótőkébe.”

| 11. | A 85. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az intézményeknek úgy kell meghatározniuk leányvállalatuknak a konszolidált szavatolótőke részét képező, az alapvető tőkébe beszámítható tőkéjének összegét, hogy az adott vállalkozás alapvető tőkébe beszámítható tőkéjéből kivonják az a) pont szerinti összeg és a b) pont szerinti százalékos arány szorzatát a következők szerint:






  a) | a leányvállalat alapvető tőkéje, mínusz a következők közül az alacsonyabb:






  i. | a leányvállalat alapvető tőkéjének azon összege, amely






  — | az e rendelet 92. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelménynek, az e rendelet 458. és 459. cikkében említett követelményeknek, a 2013/36/EU irányelv 104. cikkében említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, az említett irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelménynek és az e rendelet 500. cikkében említett követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak teljesítéséhez összesen szükséges, amennyiben ezeket a követelményeket alapvető tőkével kell teljesíteni, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

11.

A 85. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az intézményeknek úgy kell meghatározniuk leányvállalatuknak a konszolidált szavatolótőke részét képező, az alapvető tőkébe beszámítható tőkéjének összegét, hogy az adott vállalkozás alapvető tőkébe beszámítható tőkéjéből kivonják az a) pont szerinti összeg és a b) pont szerinti százalékos arány szorzatát a következők szerint:

a)

a leányvállalat alapvető tőkéje, mínusz a következők közül az alacsonyabb:

i.

a leányvállalat alapvető tőkéjének azon összege, amely

—

az e rendelet 92. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelménynek, az e rendelet 458. és 459. cikkében említett követelményeknek, a 2013/36/EU irányelv 104. cikkében említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, az említett irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelménynek és az e rendelet 500. cikkében említett követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak teljesítéséhez összesen szükséges, amennyiben ezeket a követelményeket alapvető tőkével kell teljesíteni,

| — | amennyiben a leányvállalat befektetési vállalkozás, az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkében szereplő követelménynek, az (EU) 2019/2034 irányelv 39. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak teljesítéséhez összesen szükséges, amennyiben ezeket a követelményeket alapvető tőkével kell teljesítenie; |
| --- | --- |

—

amennyiben a leányvállalat befektetési vállalkozás, az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkében szereplő követelménynek, az (EU) 2019/2034 irányelv 39. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak teljesítéséhez összesen szükséges, amennyiben ezeket a követelményeket alapvető tőkével kell teljesítenie;

| ii. | az adott leányvállalathoz tartozó konszolidált alapvető tőke azon összege, amely konszolidált alapon szükséges az e rendelet 92. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelménynek, az e rendelet 458. és 459. cikkében említett követelményeknek, a 2013/36/EU irányelv 104. cikkében említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, az említett irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelménynek és az e rendelet 500. cikkében említett követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak a teljesítéséhez, amennyiben ezeket a követelményeket alapvető tőkével kell teljesíteni; |
| --- | --- |

ii.

az adott leányvállalathoz tartozó konszolidált alapvető tőke azon összege, amely konszolidált alapon szükséges az e rendelet 92. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelménynek, az e rendelet 458. és 459. cikkében említett követelményeknek, a 2013/36/EU irányelv 104. cikkében említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, az említett irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelménynek és az e rendelet 500. cikkében említett követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak a teljesítéséhez, amennyiben ezeket a követelményeket alapvető tőkével kell teljesíteni;

| b) | a leányvállalatnak az alapvető tőkébe beszámítható tőkeelemei, az adott vállalkozás összes alapvető tőkeinstrumentumainak és a kapcsolódó ázsiószámlának, eredménytartaléknak és egyéb tartalékoknak a százalékában kifejezve.”; |
| --- | --- |

b)

a leányvállalatnak az alapvető tőkébe beszámítható tőkeelemei, az adott vállalkozás összes alapvető tőkeinstrumentumainak és a kapcsolódó ázsiószámlának, eredménytartaléknak és egyéb tartalékoknak a százalékában kifejezve.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Ha egy illetékes hatóság e rendelet 7. cikkével, illetve adott esetben az (EU) 2019/2033 rendelet 6. cikkével összhangban eltekint a prudenciális követelmények egyedi alapú alkalmazásától, a mentesítés által érintett leányvállalatokban meglévő alapvető tőkeinstrumentumok nem számíthatók be szubkonszolidált, illetve konszolidált szinten a szavatolótőkébe.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ha egy illetékes hatóság e rendelet 7. cikkével, illetve adott esetben az (EU) 2019/2033 rendelet 6. cikkével összhangban eltekint a prudenciális követelmények egyedi alapú alkalmazásától, a mentesítés által érintett leányvállalatokban meglévő alapvető tőkeinstrumentumok nem számíthatók be szubkonszolidált, illetve konszolidált szinten a szavatolótőkébe.”

| 12. | A 87. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az intézményeknek úgy kell meghatározniuk a leányvállalatnak a konszolidált szavatolótőke részét képező, a szavatolótőkébe beszámítható tőkeelemeinek az összegét, hogy az adott vállalkozásnak a szavatolótőkébe beszámítható tőkéjéből kivonják az a) pont szerinti összeg és a b) pont szerinti százalékos arány szorzatát a következők szerint:






  a) | a leányvállalat szavatolótőkéje, mínusz a következők közül az alacsonyabb:






  i. | a leányvállalat szavatolótőkéjének azon összege, amely






  — | az e rendelet 92. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelménynek, az e rendelet 458. és 459. cikkében említett követelményeknek, a 2013/36/EU irányelv 104. cikkében említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, az említett irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelménynek és az e rendelet 500. cikkében említett követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak teljesítéséhez összesen szükséges, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

12.

A 87. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az intézményeknek úgy kell meghatározniuk a leányvállalatnak a konszolidált szavatolótőke részét képező, a szavatolótőkébe beszámítható tőkeelemeinek az összegét, hogy az adott vállalkozásnak a szavatolótőkébe beszámítható tőkéjéből kivonják az a) pont szerinti összeg és a b) pont szerinti százalékos arány szorzatát a következők szerint:

a)

a leányvállalat szavatolótőkéje, mínusz a következők közül az alacsonyabb:

i.

a leányvállalat szavatolótőkéjének azon összege, amely

—

az e rendelet 92. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelménynek, az e rendelet 458. és 459. cikkében említett követelményeknek, a 2013/36/EU irányelv 104. cikkében említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, az említett irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelménynek és az e rendelet 500. cikkében említett követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak teljesítéséhez összesen szükséges,

| — | amennyiben a leányvállalat befektetési vállalkozás, az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkében szereplő követelménynek, az (EU) 2019/2034 irányelv 39. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak a teljesítéséhez összesen szükséges; |
| --- | --- |

—

amennyiben a leányvállalat befektetési vállalkozás, az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkében szereplő követelménynek, az (EU) 2019/2034 irányelv 39. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak a teljesítéséhez összesen szükséges;

| ii. | az adott leányvállalathoz tartozó szavatolótőke azon összege, amely konszolidált alapon szükséges az e rendelet 92. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelménynek, az e rendelet 458. és 459. cikkében említett követelményeknek, az említett irányelv 104. cikkében említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelménynek és az e rendelet 500. cikkében említett követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak a teljesítéséhez; |
| --- | --- |

ii.

az adott leányvállalathoz tartozó szavatolótőke azon összege, amely konszolidált alapon szükséges az e rendelet 92. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelménynek, az e rendelet 458. és 459. cikkében említett követelményeknek, az említett irányelv 104. cikkében említett specifikus szavatolótőke-követelményeknek, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelménynek és az e rendelet 500. cikkében említett követelményeknek, valamint a harmadik országok további helyi felügyeleti szabályozásainak a teljesítéséhez;

| b) | a vállalkozás szavatolótőkéjébe beszámítható tőke a leányvállalatnak az elsődleges alapvető tőke, a kiegészítő alapvető tőke és járulékos tőke részét képező összes szavatolótőke-instrumentumának, a kapcsolódó ázsiószámlának, eredménytartaléknak és egyéb tartalékoknak a százalékában kifejezve.”; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás szavatolótőkéjébe beszámítható tőke a leányvállalatnak az elsődleges alapvető tőke, a kiegészítő alapvető tőke és járulékos tőke részét képező összes szavatolótőke-instrumentumának, a kapcsolódó ázsiószámlának, eredménytartaléknak és egyéb tartalékoknak a százalékában kifejezve.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Ha egy illetékes hatóság e rendelet 7. cikkével, illetve adott esetben az (EU) 2019/2033 rendelet 6. cikkével összhangban eltekint a prudenciális követelmények egyedi alapú alkalmazásától, a mentesítés által érintett leányvállalatokban meglévő szavatolótőke-instrumentumok nem számíthatóak be szubkonszolidált, illetve konszolidált szinten a szavatolótőkébe.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ha egy illetékes hatóság e rendelet 7. cikkével, illetve adott esetben az (EU) 2019/2033 rendelet 6. cikkével összhangban eltekint a prudenciális követelmények egyedi alapú alkalmazásától, a mentesítés által érintett leányvállalatokban meglévő szavatolótőke-instrumentumok nem számíthatóak be szubkonszolidált, illetve konszolidált szinten a szavatolótőkébe.”

| 13. | A 93. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

13.

A 93. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdést el kell hagyni;

| b) | a (4), az (5) és a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Ha a (2) bekezdésben említett kategóriába tartozó intézmény ellenőrzését átveszi egy, az intézmény felett korábban ellenőrzést gyakorló személytől különböző természetes vagy jogi személy, az adott intézmény szavatolótőkéje összegének el kell érnie az indulótőke előírt összegét.


  (5)   Ha a (2) bekezdésben említett kategóriába tartozó két vagy több intézmény egyesül, az egyesülés révén létrejövő intézmény szavatolótőkéjének összege mindaddig nem csökkenhet az egyesült intézményeknek az egyesülés időpontjában meglévő teljes szavatolótőkéjének összege alá, amíg az az indulótőke előírt összegét el nem érte.


  (6)   Amennyiben az illetékes hatóságok egy intézmény fizetőképességének biztosításához szükségesnek tartják az (1) bekezdésben meghatározott követelmény teljesítését, a (2), a (4) és az (5) bekezdésben meghatározott rendelkezések nem alkalmazandók.” |
| --- | --- |

b)

a (4), az (5) és a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Ha a (2) bekezdésben említett kategóriába tartozó intézmény ellenőrzését átveszi egy, az intézmény felett korábban ellenőrzést gyakorló személytől különböző természetes vagy jogi személy, az adott intézmény szavatolótőkéje összegének el kell érnie az indulótőke előírt összegét.

(5)   Ha a (2) bekezdésben említett kategóriába tartozó két vagy több intézmény egyesül, az egyesülés révén létrejövő intézmény szavatolótőkéjének összege mindaddig nem csökkenhet az egyesült intézményeknek az egyesülés időpontjában meglévő teljes szavatolótőkéjének összege alá, amíg az az indulótőke előírt összegét el nem érte.

(6)   Amennyiben az illetékes hatóságok egy intézmény fizetőképességének biztosításához szükségesnek tartják az (1) bekezdésben meghatározott követelmény teljesítését, a (2), a (4) és az (5) bekezdésben meghatározott rendelkezések nem alkalmazandók.”

| 14. | A harmadik rész I. címe 1. fejezetének 2. szakaszát (95–98. cikk) 2026. június 26-i hatállyal el kell hagyni. |
| --- | --- |

14.

A harmadik rész I. címe 1. fejezetének 2. szakaszát (95–98. cikk) 2026. június 26-i hatállyal el kell hagyni.

| 15. | A 119. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Az illetékes hatóságok által engedélyezett és felügyelt, valamint szigorúság tekintetében az intézményekre alkalmazandókhoz hasonló prudenciális követelmények alá tartozó pénzügyi vállalkozásokkal szembeni kitettségeket intézményekkel szembeni kitettségekként kell kezelni.
  E bekezdés alkalmazásában az (EU) 2019/2033 rendeletben meghatározott prudenciális követelményeket a szigorúság tekintetében az intézményekre alkalmazandó követelményekhez hasonlónak kell tekinteni.” |
| --- | --- |

15.

A 119. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Az illetékes hatóságok által engedélyezett és felügyelt, valamint szigorúság tekintetében az intézményekre alkalmazandókhoz hasonló prudenciális követelmények alá tartozó pénzügyi vállalkozásokkal szembeni kitettségeket intézményekkel szembeni kitettségekként kell kezelni.

E bekezdés alkalmazásában az (EU) 2019/2033 rendeletben meghatározott prudenciális követelményeket a szigorúság tekintetében az intézményekre alkalmazandó követelményekhez hasonlónak kell tekinteni.”

| 16. | A 162. cikk (3) bekezdése második albekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | devizakötelezettségek kiegyenlítéséből eredő, intézményekkel vagy befektetési vállalkozásokkal szembeni kitettségek;”. |
| --- | --- | --- |

16.

A 162. cikk (3) bekezdése második albekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

devizakötelezettségek kiegyenlítéséből eredő, intézményekkel vagy befektetési vállalkozásokkal szembeni kitettségek;”.

| 17. | A 197. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | intézmények vagy befektetési vállalkozások által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek egy külső hitelminősítő intézet által adott olyan hitelminősítéssel rendelkeznek, amelyet az EBH legalább a 3. hitelminőségi besorolásnak megfelelőként határozott meg az intézményekkel szembeni kitettségek kockázati súlyozásának a 2. fejezetben meghatározott szabályai szerint;” |
| --- | --- | --- | --- |

17.

A 197. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

intézmények vagy befektetési vállalkozások által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek egy külső hitelminősítő intézet által adott olyan hitelminősítéssel rendelkeznek, amelyet az EBH legalább a 3. hitelminőségi besorolásnak megfelelőként határozott meg az intézményekkel szembeni kitettségek kockázati súlyozásának a 2. fejezetben meghatározott szabályai szerint;”

| b) | a (4) bekezdés bevezető szövegrésze helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az intézmény biztosítékként más intézmény vagy befektetési vállalkozás által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírokat is elismerhet, amelyek nem rendelkeznek külső hitelminősítő intézet általi hitelminősítéssel, amennyiben az említett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok eleget tesznek az alábbi kritériumok mindegyikének:”. |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés bevezető szövegrésze helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az intézmény biztosítékként más intézmény vagy befektetési vállalkozás által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírokat is elismerhet, amelyek nem rendelkeznek külső hitelminősítő intézet általi hitelminősítéssel, amennyiben az említett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok eleget tesznek az alábbi kritériumok mindegyikének:”.

| 18. | A 200. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | harmadik fél intézmény vagy befektetési vállalkozás által kibocsátott olyan értékpapírok, amelyeket kérésre az említett intézmény vagy befektetési vállalkozás visszavásárol.” |
| --- | --- | --- |

18.

A 200. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

harmadik fél intézmény vagy befektetési vállalkozás által kibocsátott olyan értékpapírok, amelyeket kérésre az említett intézmény vagy befektetési vállalkozás visszavásárol.”

| 19. | A 202. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „Az intézmény előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet elismert nyújtójaként kezelheti az olyan intézményeket, befektetési vállalkozásokat, biztosítókat és viszontbiztosítókat, valamint exporthitel-ügynökségeket, amelyek jogosultak a 153. cikk (3) bekezdésében meghatározott eljárásra, feltéve, hogy megfelelnek a következő feltételek mindegyikének:” |
| --- | --- |

19.

A 202. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az intézmény előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet elismert nyújtójaként kezelheti az olyan intézményeket, befektetési vállalkozásokat, biztosítókat és viszontbiztosítókat, valamint exporthitel-ügynökségeket, amelyek jogosultak a 153. cikk (3) bekezdésében meghatározott eljárásra, feltéve, hogy megfelelnek a következő feltételek mindegyikének:”

| 20. | A 224. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   Az intézmények vagy befektetési vállalkozások által kibocsátott, a 197. cikk (4) bekezdésében foglalt elismerhetőségi kritériumokat teljesítő, nem minősített hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz tartozó volatilitási korrekciós tényező megegyezik a 2. vagy 3. hitelminőségi besorolásnak megfelelő külső hitelminősítéssel rendelkező intézmények vagy vállalatok által kibocsátott értékpapírokéval.” |
| --- | --- |

20.

A 224. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Az intézmények vagy befektetési vállalkozások által kibocsátott, a 197. cikk (4) bekezdésében foglalt elismerhetőségi kritériumokat teljesítő, nem minősített hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz tartozó volatilitási korrekciós tényező megegyezik a 2. vagy 3. hitelminőségi besorolásnak megfelelő külső hitelminősítéssel rendelkező intézmények vagy vállalatok által kibocsátott értékpapírokéval.”

| 21. | A 227. cikk (3) bekezdésében a következő pont kerül beillesztésre:






  „ba) | befektetési vállalkozások;” |
| --- | --- | --- |

21.

A 227. cikk (3) bekezdésében a következő pont kerül beillesztésre:

„ba)

befektetési vállalkozások;”

| 22. | A 243. cikk (1) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „Vevőkövetelések esetében az első albekezdés b) pontja nem alkalmazandó akkor, ha e vevőkövetelések hitelkockázatának egészére elismerhető hitelkockázati fedezet áll rendelkezésre a 4. fejezet rendelkezéseinek megfelelően, feltéve, hogy a fedezetet intézmény, befektetési vállalkozás, biztosító vagy viszontbiztosító nyújtja.” |
| --- | --- |

22.

A 243. cikk (1) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Vevőkövetelések esetében az első albekezdés b) pontja nem alkalmazandó akkor, ha e vevőkövetelések hitelkockázatának egészére elismerhető hitelkockázati fedezet áll rendelkezésre a 4. fejezet rendelkezéseinek megfelelően, feltéve, hogy a fedezetet intézmény, befektetési vállalkozás, biztosító vagy viszontbiztosító nyújtja.”

| 23. | A 382. cikk (4) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a 648/2012/EU rendelet 3. cikke szerinti, csoporton belüli ügyletek, kivéve, ha a tagállamok olyan nemzeti szintű jogszabályokat fogadnak el, amelyek bankcsoporton belüli strukturális szétválasztást írnak elő, amely esetben az illetékes hatóságok megkövetelhetik az említett, strukturálisan elkülönített szervezetek közötti, csoporton belüli ügyletek szavatolótőke-követelmény alá vonását;” |
| --- | --- | --- |

23.

A 382. cikk (4) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a 648/2012/EU rendelet 3. cikke szerinti, csoporton belüli ügyletek, kivéve, ha a tagállamok olyan nemzeti szintű jogszabályokat fogadnak el, amelyek bankcsoporton belüli strukturális szétválasztást írnak elő, amely esetben az illetékes hatóságok megkövetelhetik az említett, strukturálisan elkülönített szervezetek közötti, csoporton belüli ügyletek szavatolótőke-követelmény alá vonását;”

| 24. | A 388. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

24.

A 388. cikket el kell hagyni.

| 25. | A 395. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az intézménynek egy ügyféllel vagy ügyfélcsoporttal szembeni, a hitelkockázat-mérséklés hatásának a 399–403. cikkel összhangban történő figyelembevételélével számított kitettségeinek összege nem haladhatja meg az intézmény alapvető tőkéjének 25 %-át. Amennyiben az ügyfél intézmény vagy befektetési vállalkozás, illetve amennyiben az ügyfélcsoport egy vagy több intézményt vagy befektetési vállalkozást is magában foglal, ez az érték nem haladhatja meg az intézmény alapvető tőkéjének 25 %-a és 150 millió EUR közül a nagyobb értéket, feltéve, hogy az ügyfélcsoportba tartozó nem intézményi ügyfelekkel szembeni kitettségértékek összege – a hitelkockázat-mérséklés hatásának a 399–403. cikkel összhangban történő figyelembevételével – nem haladja meg az intézmény alapvető tőkéjének 25 %-át.” |
| --- | --- |

25.

A 395. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az intézménynek egy ügyféllel vagy ügyfélcsoporttal szembeni, a hitelkockázat-mérséklés hatásának a 399–403. cikkel összhangban történő figyelembevételélével számított kitettségeinek összege nem haladhatja meg az intézmény alapvető tőkéjének 25 %-át. Amennyiben az ügyfél intézmény vagy befektetési vállalkozás, illetve amennyiben az ügyfélcsoport egy vagy több intézményt vagy befektetési vállalkozást is magában foglal, ez az érték nem haladhatja meg az intézmény alapvető tőkéjének 25 %-a és 150 millió EUR közül a nagyobb értéket, feltéve, hogy az ügyfélcsoportba tartozó nem intézményi ügyfelekkel szembeni kitettségértékek összege – a hitelkockázat-mérséklés hatásának a 399–403. cikkel összhangban történő figyelembevételével – nem haladja meg az intézmény alapvető tőkéjének 25 %-át.”

| 26. | A 402. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a partner intézmény vagy befektetési vállalkozás;” |
| --- | --- | --- | --- |

26.

A 402. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a partner intézmény vagy befektetési vállalkozás;”

| b) | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | az intézmény a 394. cikkel összhangban jelenti az illetékes hatóságoknak az egyes intézményekkel vagy befektetési vállalkozásokkal szembeni, e bekezdés szerint kezelt kitettségeinek teljes összegét.” |
| --- | --- | --- |

b)

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

az intézmény a 394. cikkel összhangban jelenti az illetékes hatóságoknak az egyes intézményekkel vagy befektetési vállalkozásokkal szembeni, e bekezdés szerint kezelt kitettségeinek teljes összegét.”

| 27. | A 412. cikk (4a) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(4a)   A 460. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktust alkalmazni kell az intézményekre.” |
| --- | --- |

27.

A 412. cikk (4a) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4a)   A 460. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktust alkalmazni kell az intézményekre.”

| 28. | A 422. cikk (8) bekezdése a) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | az intézmény anyaintézménye vagy leányvállalata, vagy az intézmény anya-befektetésivállalkozása vagy leány-befektetésivállalkozása, vagy ugyanazon anyaintézmény vagy anya-befektetési vállalkozás másik leányvállalata;” |
| --- | --- | --- |

28.

A 422. cikk (8) bekezdése a) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

az intézmény anyaintézménye vagy leányvállalata, vagy az intézmény anya-befektetésivállalkozása vagy leány-befektetésivállalkozása, vagy ugyanazon anyaintézmény vagy anya-befektetési vállalkozás másik leányvállalata;”

| 29. | A 428a. cikk d) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

29.

A 428a. cikk d) pontját el kell hagyni.

| 30. | A 430b. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A 461a. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus alkalmazásának kezdőnapjától azok a hitelintézetek, amelyek nem teljesítik vagy a 94. cikk (1) bekezdésében, vagy a 325a. cikk (1) bekezdésében foglalt feltételeket, minden olyan kereskedési könyvi és nem kereskedési könyvi pozíciójuk tekintetében, amelyek devizaárfolyam-kockázatnak vagy árukockázatnak vannak kitéve, kötelesek adatot szolgáltatni a harmadik rész IV. címének 1a. fejezetében meghatározott alternatív sztenderd módszer alkalmazásán alapuló számítás eredményeikről, mégpedig a 92. cikk (3) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és c) pontjában meghatározott kötelezettségek szerinti adatszolgáltatással megegyező alapon.” |
| --- | --- |

30.

A 430b. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 461a. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus alkalmazásának kezdőnapjától azok a hitelintézetek, amelyek nem teljesítik vagy a 94. cikk (1) bekezdésében, vagy a 325a. cikk (1) bekezdésében foglalt feltételeket, minden olyan kereskedési könyvi és nem kereskedési könyvi pozíciójuk tekintetében, amelyek devizaárfolyam-kockázatnak vagy árukockázatnak vannak kitéve, kötelesek adatot szolgáltatni a harmadik rész IV. címének 1a. fejezetében meghatározott alternatív sztenderd módszer alkalmazásán alapuló számítás eredményeikről, mégpedig a 92. cikk (3) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és c) pontjában meghatározott kötelezettségek szerinti adatszolgáltatással megegyező alapon.”

| 31. | A 456. cikk (1) bekezdésének f) és g) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

31.

A 456. cikk (1) bekezdésének f) és g) pontját el kell hagyni.

| 32. | A 493. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „
  2021. június 26-ig a nagykockázat-vállalásra vonatkozó, az e rendelet 387–403. cikkében megállapított rendelkezések nem alkalmazandók az olyan befektetési vállalkozásokra, amelyek fő üzleti tevékenysége kizárólag a 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 5., 6., 7., 9., 10. és 11. pontjában meghatározott pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó befektetési szolgáltatásokból és tevékenységekből áll, és amelyekre 2006. december 31-én a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*8) nem volt alkalmazandó.

  (*8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).”;" |
| --- | --- | --- |

32.

A 493. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  2021. június 26-ig a nagykockázat-vállalásra vonatkozó, az e rendelet 387–403. cikkében megállapított rendelkezések nem alkalmazandók az olyan befektetési vállalkozásokra, amelyek fő üzleti tevékenysége kizárólag a 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 5., 6., 7., 9., 10. és 11. pontjában meghatározott pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó befektetési szolgáltatásokból és tevékenységekből áll, és amelyekre 2006. december 31-én a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*8) nem volt alkalmazandó.

*8

(*8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).”;"

*8

| b) | a (2) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdést el kell hagyni.

| 33. | A 498. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „
  2021. június 26-ig a szavatolótőke-követelményekre vonatkozó, e rendeletben megállapított rendelkezések nem alkalmazandók az olyan befektetési vállalkozásokra, amelyek fő üzleti tevékenysége kizárólag a 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 5., 6., 7., 9., 10. és 11. pontjában meghatározott pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó befektetési szolgáltatásokból és tevékenységekből áll, és amelyekre 2006. december 31-én a 2004/39/EK irányelv nem volt alkalmazandó.” |
| --- | --- |

33.

A 498. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  2021. június 26-ig a szavatolótőke-követelményekre vonatkozó, e rendeletben megállapított rendelkezések nem alkalmazandók az olyan befektetési vállalkozásokra, amelyek fő üzleti tevékenysége kizárólag a 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 5., 6., 7., 9., 10. és 11. pontjában meghatározott pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó befektetési szolgáltatásokból és tevékenységekből áll, és amelyekre 2006. december 31-én a 2004/39/EK irányelv nem volt alkalmazandó.”

| 34. | Az 508. cikk (2) és (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

34.

Az 508. cikk (2) és (3) bekezdését el kell hagyni.

| 35. | Az I. melléklet 1. pontjának d) alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | Olyan váltók forgatmányozása, amely nem viseli más intézmény vagy befektetési vállalkozás nevét;” |
| --- | --- | --- |

35.

Az I. melléklet 1. pontjának d) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

Olyan váltók forgatmányozása, amely nem viseli más intézmény vagy befektetési vállalkozás nevét;”

| 36. | A III. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 3. pont b) alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | nem valamely intézmény vagy befektetési vállalkozás, illetve ahhoz kapcsolódó vállalkozás kötelezettségét testesítik meg;” |
| --- | --- | --- | --- |

36.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 3. pont b) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

nem valamely intézmény vagy befektetési vállalkozás, illetve ahhoz kapcsolódó vállalkozás kötelezettségét testesítik meg;”

| b) | az 5. pont b) alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | nem valamely intézmény vagy befektetési vállalkozás, illetve ahhoz kapcsolódó vállalkozás kötelezettségét testesítik meg;” |
| --- | --- | --- |

b)

az 5. pont b) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

nem valamely intézmény vagy befektetési vállalkozás, illetve ahhoz kapcsolódó vállalkozás kötelezettségét testesítik meg;”

| c) | a 6. pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | nem testesítenek meg különleges célú gazdasági egységgel, valamely intézménnyel vagy befektetési vállalkozással, illetve ezek kapcsolt vállalkozásaival szembeni követelést;” |
| --- | --- | --- |

c)

a 6. pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

nem testesítenek meg különleges célú gazdasági egységgel, valamely intézménnyel vagy befektetési vállalkozással, illetve ezek kapcsolt vállalkozásaival szembeni követelést;”

| d) | a 7. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „7. | A 3–6. pontban említettektől eltérő olyan átruházható értékpapírok, amelyek a harmadik rész II. címe 2. fejezetének értelmében 50 %-os vagy annál jobb kockázati súlyra jogosultak, vagy belső minősítésük alapján ezzel egyenértékű a hitelminőségük, és nem testesítenek meg különleges célú gazdasági egységgel, valamely intézménnyel vagy befektetési vállalkozással, illetve ezek kapcsolt vállalkozásaival szembeni követelést.”; |
| --- | --- | --- |

d)

a 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.

A 3–6. pontban említettektől eltérő olyan átruházható értékpapírok, amelyek a harmadik rész II. címe 2. fejezetének értelmében 50 %-os vagy annál jobb kockázati súlyra jogosultak, vagy belső minősítésük alapján ezzel egyenértékű a hitelminőségük, és nem testesítenek meg különleges célú gazdasági egységgel, valamely intézménnyel vagy befektetési vállalkozással, illetve ezek kapcsolt vállalkozásaival szembeni követelést.”;

| e) | a 11. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „11. | Tőzsdén forgalmazott, központilag elszámolt olyan törzsrészvények, amelyek valamely jelentős tőzsdeindex elemét képezik és a tagállam hazai pénznemében denomináltak, és amelyeket nem valamely intézmény vagy befektetési vállalkozás, illetve ezek valamely leányvállalata bocsátott ki.” |
| --- | --- | --- |

e)

a 11. pont helyébe a következő szöveg lép:

„11.

Tőzsdén forgalmazott, központilag elszámolt olyan törzsrészvények, amelyek valamely jelentős tőzsdeindex elemét képezik és a tagállam hazai pénznemében denomináltak, és amelyeket nem valamely intézmény vagy befektetési vállalkozás, illetve ezek valamely leányvállalata bocsátott ki.”

63. cikk

A 600/2014/EU rendelet módosításai

A 600/2014/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(4a)   E rendelet VII. címének 1. fejezete azokra a harmadik országbeli vállalkozásokra is alkalmazandó, amelyek befektetési szolgáltatásokat nyújtanak, illetve befektetési tevékenységet folytatnak az Unión belül.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)   E rendelet VII. címének 1. fejezete azokra a harmadik országbeli vállalkozásokra is alkalmazandó, amelyek befektetési szolgáltatásokat nyújtanak, illetve befektetési tevékenységet folytatnak az Unión belül.”

| 2. | A III. cím címe helyébe a következő szöveg lép:

  „
  ÁTLÁTHATÓSÁG A RENDSZERES INTERNALIZÁLÓK ÉS A TŐZSDÉN KÍVÜL KERESKEDŐ BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK SZÁMÁRA ÉS ÁRLÉPÉSKÖZ-RENDSZER A RENDSZERES INTERNALIZÁLÓK SZÁMÁRA
  ” |
| --- | --- |

2.

A III. cím címe helyébe a következő szöveg lép:

„
  ÁTLÁTHATÓSÁG A RENDSZERES INTERNALIZÁLÓK ÉS A TŐZSDÉN KÍVÜL KERESKEDŐ BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK SZÁMÁRA ÉS ÁRLÉPÉSKÖZ-RENDSZER A RENDSZERES INTERNALIZÁLÓK SZÁMÁRA
  ”

ÁTLÁTHATÓSÁG A RENDSZERES INTERNALIZÁLÓK ÉS A TŐZSDÉN KÍVÜL KERESKEDŐ BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK SZÁMÁRA ÉS ÁRLÉPÉSKÖZ-RENDSZER A RENDSZERES INTERNALIZÁLÓK SZÁMÁRA

| 3. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „17a. cikk

  Árlépésközök
  A rendszeres internalizálók jegyzéseinek, az e jegyzésekkel kapcsolatos árjavításoknak és a teljesítési áraknak meg kell felelniük a 2014/65/EU irányelv 49. cikkének megfelelően meghatározott árlépésközöknek.
  Az árlépésközök alkalmazása nem akadályozhatja a rendszeres internalizálókat abban, hogy a szokásos piaci nagyságrendet meghaladó megbízásokat a vételi és eladási árak közötti középértéken párosítsák.” |
| --- | --- |

3.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„17a. cikk

Árlépésközök

A rendszeres internalizálók jegyzéseinek, az e jegyzésekkel kapcsolatos árjavításoknak és a teljesítési áraknak meg kell felelniük a 2014/65/EU irányelv 49. cikkének megfelelően meghatározott árlépésközöknek.

Az árlépésközök alkalmazása nem akadályozhatja a rendszeres internalizálókat abban, hogy a szokásos piaci nagyságrendet meghaladó megbízásokat a vételi és eladási árak közötti középértéken párosítsák.”

| 4. | A 46. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „d) | a vállalkozás kialakította a (6a) bekezdésben meghatározott információk bejelentéséhez szükséges mechanizmusokat és eljárásokat.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 46. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„d)

a vállalkozás kialakította a (6a) bekezdésben meghatározott információk bejelentéséhez szükséges mechanizmusokat és eljárásokat.”;

| b) | a (4) bekezdés ötödik albekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

  „A tagállamok engedélyezhetik a harmadik országbeli vállalkozásoknak, hogy területükön befektetési szolgáltatásokat nyújtsanak vagy tevékenységeket végezzenek kiegészítő szolgáltatásokkal együtt jogosult szerződő feleknek és a 2014/65/EU irányelv II. mellékletének I. szakasza értelmében vett szakmai ügyfeleknek, a nemzeti rendszereknek megfelelően, amennyiben a 47. cikk (1) bekezdésének megfelelő bizottsági határozat elfogadására nem került sor, vagy ha az ilyen határozat már érvényét vesztette, illetve ha az érintett szolgáltatások vagy tevékenységek nem tartoznak annak hatálya alá.”; |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés ötödik albekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

„A tagállamok engedélyezhetik a harmadik országbeli vállalkozásoknak, hogy területükön befektetési szolgáltatásokat nyújtsanak vagy tevékenységeket végezzenek kiegészítő szolgáltatásokkal együtt jogosult szerződő feleknek és a 2014/65/EU irányelv II. mellékletének I. szakasza értelmében vett szakmai ügyfeleknek, a nemzeti rendszereknek megfelelően, amennyiben a 47. cikk (1) bekezdésének megfelelő bizottsági határozat elfogadására nem került sor, vagy ha az ilyen határozat már érvényét vesztette, illetve ha az érintett szolgáltatások vagy tevékenységek nem tartoznak annak hatálya alá.”;

| c) | az (5) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben egy, az Unióban letelepedett vagy ott tartózkodó jogosult szerződő fél vagy a 2014/65/EU irányelv II. mellékletének I. szakasza értelmében vett szakmai ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére kéri, hogy egy harmadik országbeli vállalkozás befektetési szolgáltatást nyújtson vagy befektetési tevékenységet végezzen számára, ez a cikk ne legyen alkalmazandó a harmadik országbeli vállalkozás e személynek nyújtott szolgáltatására vagy neki végzett tevékenységére, ideértve a kifejezetten a szolgáltatásnyújtáshoz vagy tevékenységhez fűződő kapcsolattartást is. A csoporton belüli kapcsolatok sérelme nélkül, amennyiben egy harmadik országbeli vállalkozás – akár a javára eljáró vagy vele szoros kapcsolatban álló szervezeten vagy ilyen szervezetet képviselő bármely egyéb személyen keresztül – ügyfeleket vagy potenciális ügyfeleket keres az Unióban, az nem tekinthető az ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére biztosított szolgáltatásnak. Az ilyen ügyfelek általi kezdeményezés nem jogosítja fel a harmadik országbeli vállalkozást arra, hogy befektetési termékek vagy befektetési szolgáltatások új kategóriáit hozza forgalomba a szóban forgó személy számára.”; |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben egy, az Unióban letelepedett vagy ott tartózkodó jogosult szerződő fél vagy a 2014/65/EU irányelv II. mellékletének I. szakasza értelmében vett szakmai ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére kéri, hogy egy harmadik országbeli vállalkozás befektetési szolgáltatást nyújtson vagy befektetési tevékenységet végezzen számára, ez a cikk ne legyen alkalmazandó a harmadik országbeli vállalkozás e személynek nyújtott szolgáltatására vagy neki végzett tevékenységére, ideértve a kifejezetten a szolgáltatásnyújtáshoz vagy tevékenységhez fűződő kapcsolattartást is. A csoporton belüli kapcsolatok sérelme nélkül, amennyiben egy harmadik országbeli vállalkozás – akár a javára eljáró vagy vele szoros kapcsolatban álló szervezeten vagy ilyen szervezetet képviselő bármely egyéb személyen keresztül – ügyfeleket vagy potenciális ügyfeleket keres az Unióban, az nem tekinthető az ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére biztosított szolgáltatásnak. Az ilyen ügyfelek általi kezdeményezés nem jogosítja fel a harmadik országbeli vállalkozást arra, hogy befektetési termékek vagy befektetési szolgáltatások új kategóriáit hozza forgalomba a szóban forgó személy számára.”;

| d) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:






  „(6a) | Az e cikknek megfelelően szolgáltatásokat nyújtó vagy tevékenységeket végző harmadik országbeli vállalkozásoknak éves alapon tájékoztatniuk kell az EÉPH-t a következőkről:






  a) | az általuk az Unióban nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek köre és nagyságrendje, beleértve e szolgáltatások és tevékenységek tagállamok közötti földrajzi eloszlását is; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(6a)

Az e cikknek megfelelően szolgáltatásokat nyújtó vagy tevékenységeket végző harmadik országbeli vállalkozásoknak éves alapon tájékoztatniuk kell az EÉPH-t a következőkről:

a)

az általuk az Unióban nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek köre és nagyságrendje, beleértve e szolgáltatások és tevékenységek tagállamok közötti földrajzi eloszlását is;

| b) | a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának (3) pontjában említett tevékenységet végző vállalkozások esetében az uniós szerződő felekkel szembeni kitettségeik havi minimális, átlagos és maximális értéke; |
| --- | --- |

b)

a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának (3) pontjában említett tevékenységet végző vállalkozások esetében az uniós szerződő felekkel szembeni kitettségeik havi minimális, átlagos és maximális értéke;

| c) | a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának (6) pontjában említett szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások esetében azon, uniós szerződő felektől származó pénzügyi eszközök összértéke, amelyeket az eszköz vételére irányuló kötelezettségvállalással jegyeztek vagy helyeztek el a megelőző 12 hónapban; |
| --- | --- |

c)

a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának (6) pontjában említett szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások esetében azon, uniós szerződő felektől származó pénzügyi eszközök összértéke, amelyeket az eszköz vételére irányuló kötelezettségvállalással jegyeztek vagy helyeztek el a megelőző 12 hónapban;

| d) | az a) pontban említett szolgáltatásokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eszközök forgalma és összértéke; |
| --- | --- |

d)

az a) pontban említett szolgáltatásokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eszközök forgalma és összértéke;

| e) | alkalmaznak-e befektetővédelmi mechanizmusokat, és ezek részletes leírása; |
| --- | --- |

e)

alkalmaznak-e befektetővédelmi mechanizmusokat, és ezek részletes leírása;

| f) | az a) pontban említett szolgáltatások és tevékenységek végzése során a vállalkozás által alkalmazott kockázatkezelési politika és szabályok; |
| --- | --- |

f)

az a) pontban említett szolgáltatások és tevékenységek végzése során a vállalkozás által alkalmazott kockázatkezelési politika és szabályok;

| g) | a vállalatirányítási rendszer, beleértve a vállalkozás Unióban folytatott tevékenységeihez kapcsolódóan kiemelten fontos feladatkört betöltő személyeket; |
| --- | --- |

g)

a vállalatirányítási rendszer, beleértve a vállalkozás Unióban folytatott tevékenységeihez kapcsolódóan kiemelten fontos feladatkört betöltő személyeket;

| h) | bármely olyan egyéb információ, amely az EÉPH vagy az illetékes hatóságok számára a feladataik e rendelettel összhangban való ellátásához szükséges. |
| --- | --- |

h)

bármely olyan egyéb információ, amely az EÉPH vagy az illetékes hatóságok számára a feladataik e rendelettel összhangban való ellátásához szükséges.

Az e cikkel összhangban befektetési szolgáltatást nyújtó, illetve befektetési tevékenységet végző, harmadik országbeli vállalkozások esetében az EÉPH az e bekezdésnek megfelelően általa megkapott információkat továbbítja a tagállamok illetékes hatóságainak.

Amennyiben arra az EÉPH vagy az illetékes hatóságok feladatainak e rendelettel összhangban való ellátásához szükség van, az EÉPH – akár azon tagállam illetékes hatóságának kérésére, amelyben az adott harmadik országbeli vállalkozás e cikkel összhangban befektetési szolgáltatást nyújt vagy befektetési tevékenységet végez – további információkat kérhet az e cikkel összhangban szolgáltatást nyújtó vagy tevékenységet végző harmadik országbeli vállalkozásoktól a működésükre vonatkozóan.

| (6b) | Az e cikkel összhangban szolgáltatást nyújtó vagy tevékenységet végző harmadik országbeli vállalkozásoknak öt éven át meg kell őrizniük az EÉPH számára a pénzügyi eszközökkel kapcsolatban az Unióban végrehajtott valamennyi megbízásukra és ügyletükre vonatkozó adatokat, függetlenül attól, hogy saját számlára vagy ügyfél nevében kereskedtek-e.
  Azon tagállam illetékes hatóságának kérésére, amelyben egy harmadik országbeli vállalkozás e cikkel összhangban befektetési szolgáltatást nyújt vagy befektetési tevékenységet végez, az EÉPH bekéri a számára az első albekezdéssel összhangban megőrzött releváns adatokat, és azokat a megkereső illetékes hatóság rendelkezésére bocsátja. |
| --- | --- |

(6b)

Az e cikkel összhangban szolgáltatást nyújtó vagy tevékenységet végző harmadik országbeli vállalkozásoknak öt éven át meg kell őrizniük az EÉPH számára a pénzügyi eszközökkel kapcsolatban az Unióban végrehajtott valamennyi megbízásukra és ügyletükre vonatkozó adatokat, függetlenül attól, hogy saját számlára vagy ügyfél nevében kereskedtek-e.

Azon tagállam illetékes hatóságának kérésére, amelyben egy harmadik országbeli vállalkozás e cikkel összhangban befektetési szolgáltatást nyújt vagy befektetési tevékenységet végez, az EÉPH bekéri a számára az első albekezdéssel összhangban megőrzött releváns adatokat, és azokat a megkereső illetékes hatóság rendelkezésére bocsátja.

| (6c) | Amennyiben egy harmadik országbeli vállalkozás nem működik együtt egy vizsgálat vagy egy, a 47. cikk (2) bekezdésével összhangban végrehajtott helyszíni szemle során, illetve ha nem tesz megfelelő időben és módon eleget az EÉPH által az e cikk (6a) vagy (6b) bekezdéssel összhangban hozzá intézett kérésnek, az EÉPH a 49. cikknek megfelelően visszavonhatja a vállalkozás bejegyzését, illetve ideiglenesen megtilthatja vagy korlátozhatja annak tevékenységeit.”; |
| --- | --- |

(6c)

Amennyiben egy harmadik országbeli vállalkozás nem működik együtt egy vizsgálat vagy egy, a 47. cikk (2) bekezdésével összhangban végrehajtott helyszíni szemle során, illetve ha nem tesz megfelelő időben és módon eleget az EÉPH által az e cikk (6a) vagy (6b) bekezdéssel összhangban hozzá intézett kérésnek, az EÉPH a 49. cikknek megfelelően visszavonhatja a vállalkozás bejegyzését, illetve ideiglenesen megtilthatja vagy korlátozhatja annak tevékenységeit.”;

| e) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   Az EÉPH az EBH-val konzultálva szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki annak meghatározására, hogy a kérelmező harmadik országbeli vállalkozásnak milyen információkat kell biztosítania a (4) bekezdés szerinti, bejegyzés iránti kérelmében, és milyen információkat kell közölnie a (6a) bekezdésnek megfelelően.
  Az EÉPH 2021. szeptember 26-ig benyújtja e szabályozástechnikai standardtervezeteket a Bizottságnak.
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt a rendeletet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.”; |
| --- | --- |

e)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Az EÉPH az EBH-val konzultálva szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki annak meghatározására, hogy a kérelmező harmadik országbeli vállalkozásnak milyen információkat kell biztosítania a (4) bekezdés szerinti, bejegyzés iránti kérelmében, és milyen információkat kell közölnie a (6a) bekezdésnek megfelelően.

Az EÉPH 2021. szeptember 26-ig benyújtja e szabályozástechnikai standardtervezeteket a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt a rendeletet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.”;

| f) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(8)   Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki annak meghatározására, hogy milyen formátumban kell benyújtani a (4) bekezdés szerinti, bejegyzés iránti kérelmet és a (6a) bekezdés szerinti információkat.
  Az EÉPH 2021. szeptember 26-ig benyújtja e végrehajtás-technikai standardtervezeteket a Bizottságnak.
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt a rendeletet az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkének megfelelően történő elfogadása révén.” |
| --- | --- |

f)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(8)   Az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki annak meghatározására, hogy milyen formátumban kell benyújtani a (4) bekezdés szerinti, bejegyzés iránti kérelmet és a (6a) bekezdés szerinti információkat.

Az EÉPH 2021. szeptember 26-ig benyújtja e végrehajtás-technikai standardtervezeteket a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt a rendeletet az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkének megfelelően történő elfogadása révén.”

| 5. | A 47. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A Bizottság az 51. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően határozatot fogadhat el egy harmadik országgal kapcsolatban, amelyben kijelenti, hogy az ország jogi és felügyeleti rendszerei biztosítják a következők mindegyikét:






  a) | az adott harmadik országban engedélyezett vállalkozások megfelel olyan, jogilag kötelező prudenciális, szervezeti és üzletviteli előírásoknak, amelyek hatása egyenértékű az e rendeletben, az 575/2013/EU rendeletben és az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*9), a 2013/36/EU irányelvben, a 2014/65/EU irányelvben és az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*10), valamint az e rendeletek és irányelvek alapján elfogadott jogalkotási aktusokban meghatározott követelményekével; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A 47. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság az 51. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően határozatot fogadhat el egy harmadik országgal kapcsolatban, amelyben kijelenti, hogy az ország jogi és felügyeleti rendszerei biztosítják a következők mindegyikét:

a)

az adott harmadik országban engedélyezett vállalkozások megfelel olyan, jogilag kötelező prudenciális, szervezeti és üzletviteli előírásoknak, amelyek hatása egyenértékű az e rendeletben, az 575/2013/EU rendeletben és az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*9), a 2013/36/EU irányelvben, a 2014/65/EU irányelvben és az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*10), valamint az e rendeletek és irányelvek alapján elfogadott jogalkotási aktusokban meghatározott követelményekével;

| b) | az adott harmadik országban engedélyezett vállalkozások olyan hatékony felügyeleti és végrehajtási rendszer hatálya alá tartoznak, amely biztosítja az alkalmazandó, jogilag kötelező prudenciális, szervezeti és üzletviteli előírásoknak való megfelelést; és |
| --- | --- |

b)

az adott harmadik országban engedélyezett vállalkozások olyan hatékony felügyeleti és végrehajtási rendszer hatálya alá tartoznak, amely biztosítja az alkalmazandó, jogilag kötelező prudenciális, szervezeti és üzletviteli előírásoknak való megfelelést; és

| c) | az adott harmadik ország jogi keretrendszere ténylegesen egyenértékű kölcsönös elismerési rendszert biztosít a harmadik országok jogi rendszerének megfelelően engedélyezett befektetési vállalkozások számára. |
| --- | --- |

c)

az adott harmadik ország jogi keretrendszere ténylegesen egyenértékű kölcsönös elismerési rendszert biztosít a harmadik országok jogi rendszerének megfelelően engedélyezett befektetési vállalkozások számára.

Amennyiben a harmadik országbeli vállalkozásoknak az Unióban az első albekezdésben említett határozat elfogadását követően nyújtott szolgáltatásainak vagy végzett tevékenységeinek köre és nagyságrendje feltehetően rendszerszinten jelentős lesz az Unió szempontjából, az első albekezdésben említett, jogilag kötelező prudenciális, szervezeti és üzletviteli előírások csak részletes és granuláris értékelést követően tekinthetők az első albekezdésben említett aktusokban meghatározott követelmények hatásával egyenértékű hatásúnak. E célból a Bizottság az érintett harmadik ország és az Unió közötti felügyeleti konvergenciát is értékeli és figyelembe veszi.

(1a)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 50. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése érdekében azon körülmények meghatározása révén, amelyek fennállása esetén a harmadik országbeli vállalkozásoknak az Unióban az (1) bekezdésben említett egyenértékűségi határozat elfogadását követően nyújtott szolgáltatásainak vagy végzett tevékenységeinek köre és nagyságrendje feltehetően rendszerszinten jelentős lesz az Unió szempontjából.

Amennyiben a harmadik országbeli vállalkozások által nyújtott szolgáltatások vagy végzett tevékenységek köre és nagyságrendje feltehetően rendszerszinten jelentős lesz az Unió szempontjából, a Bizottság olyan konkrét működési feltételeket rendelhet az egyenértékűségi határozathoz, amelyek biztosítják, hogy az EÉPH és a tagállami illetékes hatóságok rendelkezésére álljanak az ahhoz szükséges eszközök, hogy meg lehessen előzni a szabályozási arbitrázst és nyomon lehessen követni a 46. cikk (2) bekezdésével összhangban bejegyzett, harmadik országbeli befektetési vállalkozások által az Unióban nyújtott szolgáltatásokat vagy végzett tevékenységeket annak biztosításával, hogy az említett vállalkozások megfelelnek a következőknek:

| a) | a 20. és a 21. cikkben említett követelmények hatásával egyenértékű hatású követelményeket teljesítenek; |
| --- | --- |

a)

a 20. és a 21. cikkben említett követelmények hatásával egyenértékű hatású követelményeket teljesítenek;

| b) | a 26. cikk szerinti ügyletjelentési követelmények hatásával egyenértékű hatású követelményeket teljesítenek, amennyiben nem lehetséges a szóban forgó információk közvetlen és folyamatos, a harmadik ország illetékes hatóságával kötött egyetértési megállapodás alapján történő beszerzése; |
| --- | --- |

b)

a 26. cikk szerinti ügyletjelentési követelmények hatásával egyenértékű hatású követelményeket teljesítenek, amennyiben nem lehetséges a szóban forgó információk közvetlen és folyamatos, a harmadik ország illetékes hatóságával kötött egyetértési megállapodás alapján történő beszerzése;

| c) | adott esetben a 23. és a 28. cikkben említett kereskedési követelmények hatásával egyenértékű hatású követelményeket teljesítenek. |
| --- | --- |

c)

adott esetben a 23. és a 28. cikkben említett kereskedési követelmények hatásával egyenértékű hatású követelményeket teljesítenek.

Az e cikk (1) bekezdésében említett határozat elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi, hogy a harmadik ország a vonatkozó uniós szakpolitika szerint adózási szempontból nem együttműködő országnak vagy területnek, illetve az (EU) 2015/848 irányelv 9. cikkének (2) bekezdése szerinti, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országnak minősül-e.

(1b)   Egy harmadik ország prudenciális, szervezeti és üzletviteli keretrendszere akkor tekinthető egyenértékű hatásúnak, ha teljesíti a következő feltételek mindegyikét:

| a) | a befektetési szolgáltatásokat nyújtó vagy befektetési tevékenységeket végző vállalkozások az adott harmadik országban engedélyezés, valamint folyamatos és tényleges felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

a)

a befektetési szolgáltatásokat nyújtó vagy befektetési tevékenységeket végző vállalkozások az adott harmadik országban engedélyezés, valamint folyamatos és tényleges felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak;

| b) | a befektetési szolgáltatásokat nyújtó vagy befektetési tevékenységeket végző vállalkozások az adott harmadik országban elégséges tőkekövetelmények hatálya alá tartoznak, valamint különösen a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett szolgáltatásokat nyújtó vagy tevékenységeket végző vállalkozásokra hasonló tőkekövetelmények vonatkoznak, mint amelyek akkor lennének rájuk alkalmazandók, ha letelepedési helyük az Unióban lenne; |
| --- | --- |

b)

a befektetési szolgáltatásokat nyújtó vagy befektetési tevékenységeket végző vállalkozások az adott harmadik országban elégséges tőkekövetelmények hatálya alá tartoznak, valamint különösen a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett szolgáltatásokat nyújtó vagy tevékenységeket végző vállalkozásokra hasonló tőkekövetelmények vonatkoznak, mint amelyek akkor lennének rájuk alkalmazandók, ha letelepedési helyük az Unióban lenne;

| c) | a befektetési szolgáltatásokat nyújtó vagy befektetési tevékenységeket végző vállalkozások az adott harmadik országban a tulajdonosok, és a vezető testület tagjai tekintetében megfelelő követelmények hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

c)

a befektetési szolgáltatásokat nyújtó vagy befektetési tevékenységeket végző vállalkozások az adott harmadik országban a tulajdonosok, és a vezető testület tagjai tekintetében megfelelő követelmények hatálya alá tartoznak;

| d) | a befektetési szolgáltatásokat nyújtó vagy befektetési tevékenységeket végző vállalkozások megfelelő üzletviteli és szervezeti követelmények hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

d)

a befektetési szolgáltatásokat nyújtó vagy befektetési tevékenységeket végző vállalkozások megfelelő üzletviteli és szervezeti követelmények hatálya alá tartoznak;

| e) | a bennfentes kereskedés és a piac manipulációja formájában jelentkező piaci visszaélések megakadályozása révén biztosított a piac átláthatósága és integritása. |
| --- | --- |

e)

a bennfentes kereskedés és a piac manipulációja formájában jelentkező piaci visszaélések megakadályozása révén biztosított a piac átláthatósága és integritása.

Amikor a Bizottság az e cikk (1a) bekezdésének alkalmazása során értékeli, hogy egy harmadik ország szabályai a 23. és a 28. cikk szerinti kereskedési kötelezettséget illetően egyenértékűnek minősülnek-e, azt is értékeli, hogy az adott harmadik ország jogi kerete rendelkezik-e olyan, a kereskedési kötelezettség teljesítése szempontjából megfelelőnek minősülő kereskedési helyszínek kijelölésére vonatkozó kritériumokról, amelyek hatása hasonló az e rendeletben vagy a 2014/65/EU irányelvben meghatározott követelmények hatásához.

(*9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314, 2019.12.5., 1. o.)."

*9

(*10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (HL L 314, 2019.12.5., 64. o.).”;"

*10

| b) | a (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az EÉPH és az érintett harmadik ország illetékes hatóságai közötti információcsere mechanizmusát, ideértve az EÉPH által kért hozzáférést a harmadik országokban engedélyezett nem uniós vállalkozásokra vonatkozó valamennyi információhoz, valamint adott esetben ezen információk EÉPH általi, a tagállamok illetékes hatóságaival való megosztásának szabályait;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az EÉPH és az érintett harmadik ország illetékes hatóságai közötti információcsere mechanizmusát, ideértve az EÉPH által kért hozzáférést a harmadik országokban engedélyezett nem uniós vállalkozásokra vonatkozó valamennyi információhoz, valamint adott esetben ezen információk EÉPH általi, a tagállamok illetékes hatóságaival való megosztásának szabályait;”

| ii. | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | az azon felügyeleti tevékenységek – többek között vizsgálatok és helyszíni szemlék – összehangolásával kapcsolatos eljárásokat, amelyeket – az adott harmadik ország megfelelő értesítését követően – az EÉPH végezhet azon tagállamok illetékes hatóságaival együttműködésben, amelyek területén a harmadik országbeli vállalkozás a 46. cikkel összhangban befektetési szolgáltatást nyújt vagy befektetési tevékenységet végez, amennyiben arra az EÉPH vagy az illetékes hatóságok feladatainak e rendelettel összhangban való ellátásához szükség van;” |
| --- | --- | --- |

ii.

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

az azon felügyeleti tevékenységek – többek között vizsgálatok és helyszíni szemlék – összehangolásával kapcsolatos eljárásokat, amelyeket – az adott harmadik ország megfelelő értesítését követően – az EÉPH végezhet azon tagállamok illetékes hatóságaival együttműködésben, amelyek területén a harmadik országbeli vállalkozás a 46. cikkel összhangban befektetési szolgáltatást nyújt vagy befektetési tevékenységet végez, amennyiben arra az EÉPH vagy az illetékes hatóságok feladatainak e rendelettel összhangban való ellátásához szükség van;”

| iii. | a bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „d) | a 46. cikk (6a) és (6b) bekezdése szerinti, az EÉPH által egy, a 46. cikk (2) bekezdése szerint bejegyzett harmadik országbeli vállalkozáshoz esetlegesen intézett, információ iránti megkeresésekre vonatkozó eljárásokat.”; |
| --- | --- | --- |

iii.

a bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„d)

a 46. cikk (6a) és (6b) bekezdése szerinti, az EÉPH által egy, a 46. cikk (2) bekezdése szerint bejegyzett harmadik országbeli vállalkozáshoz esetlegesen intézett, információ iránti megkeresésekre vonatkozó eljárásokat.”;

| c) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   Annak ellenőrzése érdekében, hogy az egyenértékűségi határozatok alapját képező feltételeket továbbra is betartják-e, az EÉPH nyomon követi a szabályozás és a felügyelet terén bekövetkező változásokat, a végrehajtási gyakorlatokat és az egyéb releváns piaci fejleményeket azokban a harmadik országokban, amelyek tekintetében a Bizottság az (1) bekezdéssel összhangban egyenértékűségi határozatot fogadott el. Következtetéseiről az EÉPH évente bizalmas jelentésben számol be a Bizottságnak. Az EÉPH a jelentéssel kapcsolatban konzultálhat az EBH-val, amennyiben ezt célszerűnek ítéli.
  A jelentésben arról is be kell számolni, hogy a 46. cikk (6a) bekezdése alapján gyűjtött adatok fényében milyen tendenciák állapíthatók meg, különösen a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett szolgáltatásokat nyújtó vagy tevékenységeket végző vállalkozásokra vonatkozóan.


  (6)   A Bizottság az (5) bekezdésben említett jelentés alapján legalább évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentésben fel kell sorolni a Bizottság által a tárgyévben hozott vagy visszavont egyenértékűségi határozatokat, valamint az EÉPH által a 49. cikkel összhangban esetlegesen meghozott intézkedéseket, továbbá ismertetni kell az említett határozatok és intézkedések indokait.
  A Bizottság jelentésének információt kell tartalmaznia a szabályozás és a felügyelet terén bekövetkező változások nyomon követéséről, a végrehajtási gyakorlatokról és az egyéb releváns piaci fejleményekről azon harmadik országokat illetően, amelyek tekintetében a Bizottság egyenértékűségi határozatot fogadott el. A jelentésben továbbá áttekintést kell adni arról, hogy általánosságban milyen fejlemények mutatkoztak a harmadik országbeli vállalkozások által nyújtott, határokon átnyúló befektetési szolgáltatások terén, különös tekintettel a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett szolgáltatásokra és tevékenységekre. Ezenkívül a jelentésben idővel tájékoztatást kell nyújtani a harmadik országokra vonatkozóan a Bizottságnál folyamatban lévő egyenértékűségi értékelésekről.” |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Annak ellenőrzése érdekében, hogy az egyenértékűségi határozatok alapját képező feltételeket továbbra is betartják-e, az EÉPH nyomon követi a szabályozás és a felügyelet terén bekövetkező változásokat, a végrehajtási gyakorlatokat és az egyéb releváns piaci fejleményeket azokban a harmadik országokban, amelyek tekintetében a Bizottság az (1) bekezdéssel összhangban egyenértékűségi határozatot fogadott el. Következtetéseiről az EÉPH évente bizalmas jelentésben számol be a Bizottságnak. Az EÉPH a jelentéssel kapcsolatban konzultálhat az EBH-val, amennyiben ezt célszerűnek ítéli.

A jelentésben arról is be kell számolni, hogy a 46. cikk (6a) bekezdése alapján gyűjtött adatok fényében milyen tendenciák állapíthatók meg, különösen a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett szolgáltatásokat nyújtó vagy tevékenységeket végző vállalkozásokra vonatkozóan.

(6)   A Bizottság az (5) bekezdésben említett jelentés alapján legalább évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentésben fel kell sorolni a Bizottság által a tárgyévben hozott vagy visszavont egyenértékűségi határozatokat, valamint az EÉPH által a 49. cikkel összhangban esetlegesen meghozott intézkedéseket, továbbá ismertetni kell az említett határozatok és intézkedések indokait.

A Bizottság jelentésének információt kell tartalmaznia a szabályozás és a felügyelet terén bekövetkező változások nyomon követéséről, a végrehajtási gyakorlatokról és az egyéb releváns piaci fejleményekről azon harmadik országokat illetően, amelyek tekintetében a Bizottság egyenértékűségi határozatot fogadott el. A jelentésben továbbá áttekintést kell adni arról, hogy általánosságban milyen fejlemények mutatkoztak a harmadik országbeli vállalkozások által nyújtott, határokon átnyúló befektetési szolgáltatások terén, különös tekintettel a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett szolgáltatásokra és tevékenységekre. Ezenkívül a jelentésben idővel tájékoztatást kell nyújtani a harmadik országokra vonatkozóan a Bizottságnál folyamatban lévő egyenértékűségi értékelésekről.”

| 6. | A 49. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „49. cikk

  Az EÉPH által meghozandó intézkedések

  (1)   Az EÉPH ideiglenesen megtilthatja a harmadik országbeli vállalkozások számára, hogy a 46. cikk (1) bekezdése szerint, kiegészítő szolgáltatással együttesen vagy anélkül befektetési szolgáltatást nyújtsanak vagy befektetési tevékenységet végezzenek, vagy korlátozhatja őket ebben, amennyiben az adott harmadik országbeli vállalkozás nem tartott be megfelelő időben és módon valamely, az EÉPH vagy az EBH által a 40. vagy a 41. cikkel összhangban vagy egy illetékes hatóság által a 42. cikkel összhangban elrendelt tilalmat vagy korlátozást, vagy nem teljesített egy, az EÉPH által a 46. cikk (6a) vagy (6b) bekezdésével összhangban hozzá intézett kérést, vagy ha nem működött együtt egy vizsgálat vagy egy, a 47. cikk (2) bekezdésével összhangban végrehajtott helyszíni szemle során.


  (2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül az EÉPH visszavonja a harmadik országbeli vállalkozás 48. cikk szerinti nyilvántartásba való bejegyzését, ha az ügyre felhívta a harmadik ország illetékes hatóságának a figyelmét, és a harmadik ország ezen illetékes hatósága nem tette meg a megfelelő, a befektetők és az Unión belüli piacok rendes működésének védelmében szükséges intézkedéseket, vagy nem tudta bizonyítani, hogy a harmadik országbeli vállalkozás megfelel a harmadik országban rá alkalmazandó előírásoknak, illetve a 47. cikk (1) bekezdése szerinti határozat meghozatalának alapjául szolgáló feltételeknek, és ha az alábbi esetek közül valamelyik fennáll:






  a) | az EÉPH alapos indokkal, dokumentált bizonyítékok – például a 46. cikk (6a) bekezdésével összhangban nyújtott éves tájékoztatás – alapján feltételezheti, hogy a harmadik országbeli vállalkozás az Unióban végzett befektetési szolgáltatások és tevékenységek során a befektetők érdekei vagy a piacok szabályos működése szempontjából sérelmes módon jár el; |
| --- | --- | --- |

6.

A 49. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„49. cikk

Az EÉPH által meghozandó intézkedések

(1)   Az EÉPH ideiglenesen megtilthatja a harmadik országbeli vállalkozások számára, hogy a 46. cikk (1) bekezdése szerint, kiegészítő szolgáltatással együttesen vagy anélkül befektetési szolgáltatást nyújtsanak vagy befektetési tevékenységet végezzenek, vagy korlátozhatja őket ebben, amennyiben az adott harmadik országbeli vállalkozás nem tartott be megfelelő időben és módon valamely, az EÉPH vagy az EBH által a 40. vagy a 41. cikkel összhangban vagy egy illetékes hatóság által a 42. cikkel összhangban elrendelt tilalmat vagy korlátozást, vagy nem teljesített egy, az EÉPH által a 46. cikk (6a) vagy (6b) bekezdésével összhangban hozzá intézett kérést, vagy ha nem működött együtt egy vizsgálat vagy egy, a 47. cikk (2) bekezdésével összhangban végrehajtott helyszíni szemle során.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül az EÉPH visszavonja a harmadik országbeli vállalkozás 48. cikk szerinti nyilvántartásba való bejegyzését, ha az ügyre felhívta a harmadik ország illetékes hatóságának a figyelmét, és a harmadik ország ezen illetékes hatósága nem tette meg a megfelelő, a befektetők és az Unión belüli piacok rendes működésének védelmében szükséges intézkedéseket, vagy nem tudta bizonyítani, hogy a harmadik országbeli vállalkozás megfelel a harmadik országban rá alkalmazandó előírásoknak, illetve a 47. cikk (1) bekezdése szerinti határozat meghozatalának alapjául szolgáló feltételeknek, és ha az alábbi esetek közül valamelyik fennáll:

a)

az EÉPH alapos indokkal, dokumentált bizonyítékok – például a 46. cikk (6a) bekezdésével összhangban nyújtott éves tájékoztatás – alapján feltételezheti, hogy a harmadik országbeli vállalkozás az Unióban végzett befektetési szolgáltatások és tevékenységek során a befektetők érdekei vagy a piacok szabályos működése szempontjából sérelmes módon jár el;

| b) | az EÉPH alapos indokkal, dokumentált bizonyítékok – például a 46. cikk (6a) bekezdésével összhangban nyújtott éves tájékoztatás – alapján feltételezheti, hogy a harmadik országbeli vállalkozás az Unióban végzett befektetési szolgáltatások és tevékenységek során súlyosan megsértette a harmadik országban rá alkalmazandó azon rendelkezéseket, amelyek alapján a Bizottság meghozta a 47. cikk (1) bekezdése szerinti határozatot. |
| --- | --- |

b)

az EÉPH alapos indokkal, dokumentált bizonyítékok – például a 46. cikk (6a) bekezdésével összhangban nyújtott éves tájékoztatás – alapján feltételezheti, hogy a harmadik országbeli vállalkozás az Unióban végzett befektetési szolgáltatások és tevékenységek során súlyosan megsértette a harmadik országban rá alkalmazandó azon rendelkezéseket, amelyek alapján a Bizottság meghozta a 47. cikk (1) bekezdése szerinti határozatot.

(3)   Az EÉPH a megfelelő időben tájékoztatja a harmadik ország illetékes hatóságát arról, hogy az (1) vagy a (2) bekezdés szerinti intézkedést kíván hozni.

Az e cikk szerinti megfelelő intézkedésre vonatkozó döntésének meghozatalakor az EÉPH figyelembe veszi a befektetőket vagy az Unión belüli piacok rendes működését fenyegető kockázatok jellegét és súlyosságát, szem előtt tartva az alábbi kritériumokat:

| a) | a kockázat fennállásának időtartama és felmerülésének gyakorisága; |
| --- | --- |

a)

a kockázat fennállásának időtartama és felmerülésének gyakorisága;

| b) | a kockázat fényt derített-e súlyos vagy rendszerszintű hiányosságokra a harmadik országbeli vállalkozás eljárásaiban; |
| --- | --- |

b)

a kockázat fényt derített-e súlyos vagy rendszerszintű hiányosságokra a harmadik országbeli vállalkozás eljárásaiban;

| c) | a kockázat okozott-e vagy elősegített-e pénzügyi bűncselekményt, illetve tulajdonítható-e egyéb módon ilyen bűncselekmény a kockázatnak; |
| --- | --- |

c)

a kockázat okozott-e vagy elősegített-e pénzügyi bűncselekményt, illetve tulajdonítható-e egyéb módon ilyen bűncselekmény a kockázatnak;

| d) | a kockázat szándékolt módon, illetve gondatlanságból merült-e fel. |
| --- | --- |

d)

a kockázat szándékolt módon, illetve gondatlanságból merült-e fel.

Az EÉPH haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és az érintett harmadik országbeli vállalkozást minden olyan intézkedésről, amelyet az (1) vagy a (2) bekezdésnek megfelelően hozott, és határozatát közzéteszi a weboldalán.

A Bizottság értékeli, hogy a 47. cikk (1) bekezdése szerinti határozat meghozatalának alapjául szolgáló feltételek továbbra is fennállnak-e az érintett harmadik ország viszonylatában.”

| 7. | Az 52. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(13)   Az EÉPH 2020. december 31-ig értékeli az (EU) 2019/2033 rendelet 64. cikke értelmében rá háruló hatáskörökből és feladatokból eredő személyzeti és erőforrásigényeit, és jelentést nyújt be az említett értékelésről az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.” |
| --- | --- |

7.

Az 52. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(13)   Az EÉPH 2020. december 31-ig értékeli az (EU) 2019/2033 rendelet 64. cikke értelmében rá háruló hatáskörökből és feladatokból eredő személyzeti és erőforrásigényeit, és jelentést nyújt be az említett értékelésről az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.”

| 8. | Az 54. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A harmadik országbeli vállalkozások az adott harmadik országra vonatkozó, a 47. cikk szerinti bizottsági határozat elfogadásától számított három évig továbbra is nyújthatnak szolgáltatásokat és végezhetnek tevékenységeket a tagállamokban, a nemzeti rendszereknek megfelelően. A határozat hatályán kívül eső szolgáltatások és tevékenységek továbbra is végezhetők a nemzeti rendszereknek megfelelően.” |
| --- | --- |

8.

Az 54. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A harmadik országbeli vállalkozások az adott harmadik országra vonatkozó, a 47. cikk szerinti bizottsági határozat elfogadásától számított három évig továbbra is nyújthatnak szolgáltatásokat és végezhetnek tevékenységeket a tagállamokban, a nemzeti rendszereknek megfelelően. A határozat hatályán kívül eső szolgáltatások és tevékenységek továbbra is végezhetők a nemzeti rendszereknek megfelelően.”

64. cikk

A 806/2014/EU rendelet módosítása

A 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (28) 12a. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:

28

„(3)   Az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*11) 65. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az e rendeletben szereplő, az e rendelet 2. cikkének c) pontja szerinti, de az (EU) 2019/2033 rendelet 1 cikkének (2) bekezdésében vagy 1. cikkének (5) bekezdésében említett befektetési vállalkozásnak nem minősülő befektetési vállalkozásokra vonatkozó szavatolótőke-követelmény egyéni alapon történő teljesítésével kapcsolatos, az 575/2013/EU rendelet 92. cikkére való hivatkozások az alábbiak szerint értelmezendők:

| a) | az e rendeletben szereplő, a teljes tőkemegfelelési mutatóval kapcsolatos, az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésének c) pontjára való hivatkozásokat az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésére való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

a)

az e rendeletben szereplő, a teljes tőkemegfelelési mutatóval kapcsolatos, az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésének c) pontjára való hivatkozásokat az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésére való hivatkozásként kell értelmezni;

| b) | az e rendeletben szereplő, a teljes kockázati kitettségértékkel kapcsolatos, az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (3) bekezdésére való hivatkozásokat az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében meghatározott alkalmazandó követelmény és 12,5 szorzatára való hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

b)

az e rendeletben szereplő, a teljes kockázati kitettségértékkel kapcsolatos, az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (3) bekezdésére való hivatkozásokat az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében meghatározott alkalmazandó követelmény és 12,5 szorzatára való hivatkozásként kell értelmezni.

Az (EU) 2019/2034 (*12) európai parlamenti és tanácsi irányelv 65. cikkével összhangban, az e rendeletben szereplő, az e rendelet 2. cikkének c) pontja szerinti, de az (EU) 2019/2033endelet 1 cikkének (2) bekezdésében vagy 1. cikkének (5) bekezdésében említett befektetési vállalkozásnak nem minősülő befektetési vállalkozásokra vonatkozó kiegészítő szavatolótőke-követelményekkel kapcsolatos, a 36/2013/EU rendelet 104a. cikkére való hivatkozásokat az (EU) 2019/2034 irányelv 40. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni.

TIZEDIK RÉSZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

65. cikk

Hivatkozások az 575/2013/EU rendeletre más uniós jogi aktusokban

A befektetési vállalkozások prudenciális követelményei vonatkozásában az 575/2013/EU rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.

66. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   Ez a rendelet 2021. június 26-tól alkalmazandó.

(3)   A (2) bekezdés ellenére:

| a) | a 63. cikk 2. és 3. pontja 2020. március 26-tól alkalmazandó; |
| --- | --- |

a)

a 63. cikk 2. és 3. pontja 2020. március 26-tól alkalmazandó;

| b) | a 62. cikk 30. pontja 2019. december 25-től alkalmazandó. |
| --- | --- |

b)

a 62. cikk 30. pontja 2019. december 25-től alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2019. november 27-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  HL C 378., 2018.10.19., 5. o.

1

(2)  
  HL C 262., 2018.7.25., 35. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. április 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. november 8-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 64 oldalát.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/876 rendelete (2019. május 20.) az 575/2013/EU rendeletnek a tőkeáttételi mutató, a nettó stabil forrásellátottsági ráta, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelmények, a partnerkockázat, a piaci kockázat, a központi szerződő felekkel szembeni kitettségek, a kollektív befektetési formákkal szembeni kitettségek, a nagykockázat-vállalások és az adatszolgáltatási és nyilvánosságra hozatali követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 150., 2017.6.7., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 10.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 11., 2015.1.17., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/630 rendelete (2019. április 17.) az 575/2013/EU rendeletnek a nemteljesítő kitettségekre vonatkozó minimális veszteségfedezet tekintetében történő módosításáról (HL L 111., 2019.4.25., 4. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/878 irányelve (2019. május 20.) a 2013/36/EU irányelvnek a mentesített szervezetek, a pénzügyi holding társaságok, a vegyes pénzügyi holding társaságok, a javadalmazás, a felügyeleti intézkedések és hatáskörök, valamint a tőkefenntartási intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 150., 2019.6.7., 253. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

15

(16)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelve (2015. november 25.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 337., 2015.12.23., 35. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2365 rendelete (2015. november 25.) az értékpapír-finanszírozási ügyletek és az újrafelhasználás átláthatóságáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 337., 2015.12.23., 1. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/87/EK irányelve (2002. december 16.) a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről, valamint a 73/239/EGK, a 79/267/EGK, a 92/49/EGK, a 92/96/EGK, a 93/6/EGK és a 93/22/EGK tanácsi irányelvek, illetve a 98/78/EK és 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek módosításáról (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.).

22

(23)  A Bizottság (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelve (2016. április 7.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az ügyfelek pénzügyi eszközeinek és pénzeszközeinek védelme, a termékirányítási kötelezettségek, valamint a díjak, jutalékok vagy pénzbeli és nem pénzbeli juttatások nyújtására vagy átvételére alkalmazandó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 500. o.).

23

(24)  A Tanács 86/635/EGK irányelve (1986. december 8.) a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.).

24

(25)  A Bizottság (EU) 2017/578 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. június 13.) a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az árjegyzési megállapodásokkal és rendszerekkel kapcsolatos követelmények meghatározására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 183. o.).

25

(26)  A Bizottság (EU) 2017/567 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 18.) a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek egyes fogalommeghatározások, az átláthatóság, a portfóliótömörítés, valamint a termékszintű beavatkozással és a pozíciómenedzsmenttel kapcsolatos felügyeleti intézkedések tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 90. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 806/2014/EU rendelete (2014. július 15.) a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 225., 2014.7.30., 1. o.).

28

---

IRÁNYELVEK

| 2019.12.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/64

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/2034 IRÁNYELVE

(2019. november 27.)

a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A szigorú prudenciális követelmények szerves részét képezik azon szabályozói feltételeknek, amelyek mellett a pénzügyi vállalkozások szolgáltatásokat nyújtanak az Unióban. A befektetési vállalkozások és a hitelintézetek prudenciális kezelése és felügyelete az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) hatálya alá tartozik, míg engedélyezésükkel és a rájuk vonatkozó egyéb szervezeti és magatartási előírásokkal kapcsolatos rendelkezéseket a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

A szigorú prudenciális követelmények szerves részét képezik azon szabályozói feltételeknek, amelyek mellett a pénzügyi vállalkozások szolgáltatásokat nyújtanak az Unióban. A befektetési vállalkozások és a hitelintézetek prudenciális kezelése és felügyelete az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) hatálya alá tartozik, míg engedélyezésükkel és a rájuk vonatkozó egyéb szervezeti és magatartási előírásokkal kapcsolatos rendelkezéseket a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) határozza meg.

| (2) | Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti, hatályos prudenciális szabályozás alapját főként a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által a nagy bankcsoportok vonatkozásában megállapított nemzetközi szabályozási standardok egymást követő kiadásai jelentik, ezért e szabályozás a befektetési vállalkozások nagy része esetében csak részben kezeli a szerteágazó tevékenységekhez kapcsolódó egyedi kockázatokat. Ezekkel a befektetési vállalkozásokat érintő egyedi veszélyekkel és kockázatokkal ezért külön kell foglalkozni olyan hatékony, megfelelő és arányos uniós szintű prudenciális szabályok révén, amelyek elősegítik az egyenlő versenyfeltételek megteremtését Unió-szerte és garantálják a hatékony prudenciális felügyeletet, egyúttal ellenőrzés alatt tartva a megfelelési költségeket, és amelyek elegendő tőkét biztosítanak a befektetési vállalkozások kockázatainak fedezésére. |
| --- | --- |

(2)

Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti, hatályos prudenciális szabályozás alapját főként a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által a nagy bankcsoportok vonatkozásában megállapított nemzetközi szabályozási standardok egymást követő kiadásai jelentik, ezért e szabályozás a befektetési vállalkozások nagy része esetében csak részben kezeli a szerteágazó tevékenységekhez kapcsolódó egyedi kockázatokat. Ezekkel a befektetési vállalkozásokat érintő egyedi veszélyekkel és kockázatokkal ezért külön kell foglalkozni olyan hatékony, megfelelő és arányos uniós szintű prudenciális szabályok révén, amelyek elősegítik az egyenlő versenyfeltételek megteremtését Unió-szerte és garantálják a hatékony prudenciális felügyeletet, egyúttal ellenőrzés alatt tartva a megfelelési költségeket, és amelyek elegendő tőkét biztosítanak a befektetési vállalkozások kockázatainak fedezésére.

| (3) | A megbízható prudenciális követelményeknek biztosítaniuk kell, hogy a befektetési vállalkozásokat szabályosan és az ügyfeleik érdekeinek megfelelően irányítsák. A követelmények kialakításakor figyelembe kell venni, hogy a befektetési vállalkozások és ügyfeleik esetlegesen túlzott kockázatokat vállalhatnak, valamint azt, hogy a befektetési vállalkozások által vállalt, illetve előidézett kockázatok különböző mértékűek. A prudenciális követelmények meghatározásakor ugyanilyen mértékben kell törekedni a befektetési vállalkozásokat sújtó aránytalan adminisztratív terhek kiszabásának elkerülésére. E prudenciális felügyeletnek ugyanakkor lehetővé kell tennie a megfelelő egyensúly megteremtését a befektetési vállalkozások biztonságos és megbízható működése, valamint az üzleti tevékenységeik életképességét esetleg veszélyeztető túlzott költségek elkerülése között. |
| --- | --- |

(3)

A megbízható prudenciális követelményeknek biztosítaniuk kell, hogy a befektetési vállalkozásokat szabályosan és az ügyfeleik érdekeinek megfelelően irányítsák. A követelmények kialakításakor figyelembe kell venni, hogy a befektetési vállalkozások és ügyfeleik esetlegesen túlzott kockázatokat vállalhatnak, valamint azt, hogy a befektetési vállalkozások által vállalt, illetve előidézett kockázatok különböző mértékűek. A prudenciális követelmények meghatározásakor ugyanilyen mértékben kell törekedni a befektetési vállalkozásokat sújtó aránytalan adminisztratív terhek kiszabásának elkerülésére. E prudenciális felügyeletnek ugyanakkor lehetővé kell tennie a megfelelő egyensúly megteremtését a befektetési vállalkozások biztonságos és megbízható működése, valamint az üzleti tevékenységeik életképességét esetleg veszélyeztető túlzott költségek elkerülése között.

| (4) | Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alkotta szabályozási keretből következő számos követelmény célja a hitelintézeteket érintő közös kockázatok kezelése. Ennek megfelelően a jelenlegi követelményeket főként azzal a céllal alakították ki, hogy megőrizzék a hitelintézetek hitelezési kapacitását a gazdasági ciklusokon át, valamint hogy megvédjék a betéteseket és az adófizetőket az esetleges csődtől, nem pedig azzal a céllal, hogy kezeljék a befektetési vállalkozások összes eltérő kockázati profilját. A befektetési vállalkozások nem rendelkeznek jelentős méretű lakossági és vállalati hitelportfóliókkal, valamint nem gyűjtenek betéteket. Annak valószínűsége, hogy csődjük hátrányos hatást gyakorol az általános pénzügyi stabilitásra, alacsonyabb, mint a hitelintézetek esetében, de a befektetési vállalkozások ettől függetlenül is kockázatot jelentenek, amelynek kezeléséhez stabil keretrendszerre van szükség. A legtöbb befektetési vállalkozás által viselt, illetve előidézett kockázat tehát lényegesen eltér a hitelintézetek által viselt, illetve előidézett kockázatoktól, ezért e különbségnek egyértelműen tükröződnie kell az Unió prudenciális keretében is. |
| --- | --- |

(4)

Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alkotta szabályozási keretből következő számos követelmény célja a hitelintézeteket érintő közös kockázatok kezelése. Ennek megfelelően a jelenlegi követelményeket főként azzal a céllal alakították ki, hogy megőrizzék a hitelintézetek hitelezési kapacitását a gazdasági ciklusokon át, valamint hogy megvédjék a betéteseket és az adófizetőket az esetleges csődtől, nem pedig azzal a céllal, hogy kezeljék a befektetési vállalkozások összes eltérő kockázati profilját. A befektetési vállalkozások nem rendelkeznek jelentős méretű lakossági és vállalati hitelportfóliókkal, valamint nem gyűjtenek betéteket. Annak valószínűsége, hogy csődjük hátrányos hatást gyakorol az általános pénzügyi stabilitásra, alacsonyabb, mint a hitelintézetek esetében, de a befektetési vállalkozások ettől függetlenül is kockázatot jelentenek, amelynek kezeléséhez stabil keretrendszerre van szükség. A legtöbb befektetési vállalkozás által viselt, illetve előidézett kockázat tehát lényegesen eltér a hitelintézetek által viselt, illetve előidézett kockázatoktól, ezért e különbségnek egyértelműen tükröződnie kell az Unió prudenciális keretében is.

| (5) | A jelenlegi prudenciális keret különböző tagállamokban való eltérő alkalmazása veszélyezteti a befektetési vállalkozások egyenlő versenyfeltételeit az Unión belül, akadályozva a befektetők hozzáférését az új lehetőségekhez és kockázataik kezelésének hatékonyabb módszereihez. A különbségek abból adódnak, hogy rendkívül összetett feladatot jelent a keretet a különböző befektetési vállalkozásokra az általuk nyújtott szolgáltatások alapján alkalmazni, így egyes nemzeti hatóságok a nemzeti jogban vagy a gyakorlatban kiigazítják vagy észszerűsítik ezt az alkalmazást. Mivel a jelenlegi prudenciális keret nem kezeli a befektetési vállalkozások egyes típusait érintő, illetve általuk jelentett összes kockázatot, egyes tagállamokban bizonyos befektetési vállalkozásokra jelentős többlettőke-követelményeket alkalmaznak. Az e kockázatokat kezelő egységes rendelkezéseket kell kialakítani a befektetési vállalkozások harmonizált prudenciális felügyeletének biztosítása érdekében Unió-szerte. |
| --- | --- |

(5)

A jelenlegi prudenciális keret különböző tagállamokban való eltérő alkalmazása veszélyezteti a befektetési vállalkozások egyenlő versenyfeltételeit az Unión belül, akadályozva a befektetők hozzáférését az új lehetőségekhez és kockázataik kezelésének hatékonyabb módszereihez. A különbségek abból adódnak, hogy rendkívül összetett feladatot jelent a keretet a különböző befektetési vállalkozásokra az általuk nyújtott szolgáltatások alapján alkalmazni, így egyes nemzeti hatóságok a nemzeti jogban vagy a gyakorlatban kiigazítják vagy észszerűsítik ezt az alkalmazást. Mivel a jelenlegi prudenciális keret nem kezeli a befektetési vállalkozások egyes típusait érintő, illetve általuk jelentett összes kockázatot, egyes tagállamokban bizonyos befektetési vállalkozásokra jelentős többlettőke-követelményeket alkalmaznak. Az e kockázatokat kezelő egységes rendelkezéseket kell kialakítani a befektetési vállalkozások harmonizált prudenciális felügyeletének biztosítása érdekében Unió-szerte.

| (6) | Egyedi prudenciális szabályozásra van tehát szükség azon befektetési vállalkozások tekintetében, amelyek a méretük vagy a más pénzügyi vagy gazdasági szereplőkkel való összekapcsoltságuk alapján nem minősülnek rendszerszinten jelentősnek. A rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra ugyanakkor továbbra is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alapján fennálló jelenlegi prudenciális keretnek kell vonatkoznia. E befektetési vállalkozások a befektetési vállalkozások olyan részhalmazát képezik, amelyre jelenleg is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alkotta keret alkalmazandó, és amelyre nem vonatkoznak az annak fő követelményei alóli célzott mentességek. A legnagyobb és leginkább összekapcsolt befektetési vállalkozások a jelentős hitelintézetekéhez hasonló üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek. „Bankszerű” szolgáltatásokat nyújtanak, és jelentős mértékben vállalnak kockázatokat. Ezenfelül a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozások elég nagyok ahhoz, hogy a nagy hitelintézetekhez hasonló veszélyt jelentsenek a pénzügyi piacok stabil és szabályszerű működésére, illetve olyan üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek, amelyek a nagy hitelintézetekhez hasonló veszélyt jelentenek a pénzügyi piacok stabil és szabályszerű működésére. Ezért e befektetési vállalkozásoknak továbbra is az 575/2013/EU rendeletben és a 2013/36/EU irányelvben rögzített rendelkezések hatálya alá kell tartozniuk. |
| --- | --- |

(6)

Egyedi prudenciális szabályozásra van tehát szükség azon befektetési vállalkozások tekintetében, amelyek a méretük vagy a más pénzügyi vagy gazdasági szereplőkkel való összekapcsoltságuk alapján nem minősülnek rendszerszinten jelentősnek. A rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra ugyanakkor továbbra is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alapján fennálló jelenlegi prudenciális keretnek kell vonatkoznia. E befektetési vállalkozások a befektetési vállalkozások olyan részhalmazát képezik, amelyre jelenleg is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alkotta keret alkalmazandó, és amelyre nem vonatkoznak az annak fő követelményei alóli célzott mentességek. A legnagyobb és leginkább összekapcsolt befektetési vállalkozások a jelentős hitelintézetekéhez hasonló üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek. „Bankszerű” szolgáltatásokat nyújtanak, és jelentős mértékben vállalnak kockázatokat. Ezenfelül a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozások elég nagyok ahhoz, hogy a nagy hitelintézetekhez hasonló veszélyt jelentsenek a pénzügyi piacok stabil és szabályszerű működésére, illetve olyan üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek, amelyek a nagy hitelintézetekhez hasonló veszélyt jelentenek a pénzügyi piacok stabil és szabályszerű működésére. Ezért e befektetési vállalkozásoknak továbbra is az 575/2013/EU rendeletben és a 2013/36/EU irányelvben rögzített rendelkezések hatálya alá kell tartozniuk.

| (7) | Azok a befektetési vállalkozások, amelyeknél jelentős mértékű a pénzügyi eszközök saját számlára történő kereskedése, jegyzési garanciavállalása vagy elhelyezése az instrumentum vételére irányuló kötelezettségvállalással, illetve amelyek központi szerződő felek klíringtagjai, sok esetben a hitelintézetekéhez hasonló üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkezhetnek. Méretüknél és tevékenységeiknél fogva az ilyen befektetési vállalkozások a hitelintézetek jelentette kockázatokhoz hasonló kockázatokat jelenthetnek a pénzügyi stabilitásra nézve. Az illetékes hatóságok számára biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy előírják e befektetési vállalkozások számára, hogy továbbra is az 575/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó hitelintézetekkel azonos prudenciális bánásmód vonatkozzon rájuk, és a 2013/36/EU irányelv szerinti prudenciális felügyeletnek feleljenek meg. |
| --- | --- |

(7)

Azok a befektetési vállalkozások, amelyeknél jelentős mértékű a pénzügyi eszközök saját számlára történő kereskedése, jegyzési garanciavállalása vagy elhelyezése az instrumentum vételére irányuló kötelezettségvállalással, illetve amelyek központi szerződő felek klíringtagjai, sok esetben a hitelintézetekéhez hasonló üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkezhetnek. Méretüknél és tevékenységeiknél fogva az ilyen befektetési vállalkozások a hitelintézetek jelentette kockázatokhoz hasonló kockázatokat jelenthetnek a pénzügyi stabilitásra nézve. Az illetékes hatóságok számára biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy előírják e befektetési vállalkozások számára, hogy továbbra is az 575/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó hitelintézetekkel azonos prudenciális bánásmód vonatkozzon rájuk, és a 2013/36/EU irányelv szerinti prudenciális felügyeletnek feleljenek meg.

| (8) | Létezhetnek olyan tagállamok, amelyekben a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletével megbízott hatóságok elkülönülnek a piaci magatartás felügyeletével megbízott hatóságoktól. Ezért a befektetési vállalkozások gyorsan és hatékonyan működő, harmonizált prudenciális felügyeletének Unió-szerte történő biztosítása érdekében az e hatóságok közötti együttműködésre és információcserére szolgáló mechanizmust kell létrehozni. |
| --- | --- |

(8)

Létezhetnek olyan tagállamok, amelyekben a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletével megbízott hatóságok elkülönülnek a piaci magatartás felügyeletével megbízott hatóságoktól. Ezért a befektetési vállalkozások gyorsan és hatékonyan működő, harmonizált prudenciális felügyeletének Unió-szerte történő biztosítása érdekében az e hatóságok közötti együttműködésre és információcserére szolgáló mechanizmust kell létrehozni.

| (9) | Egy befektetési vállalkozás egy másik tagállamban található klíringtag révén is kereskedhet. Ilyen esetben a különböző tagállamok érintett illetékes hatóságai közötti információcsere-mechanizmust kell létrehozni. Egy ilyen mechanizmusnak lehetővé kell tennie a befektetési vállalkozás prudenciális felügyeletéért felelős hatóság és a vagy a klíringtagot, vagy a központi szerződő felet felügyelő hatóság közötti, a befektetési vállalkozás biztosítéki követelményeinek kiszámításához használt modellekre és paraméterekre vonatkozó információcserét, amennyiben az ilyen számítási módszerek képezik a befektetési vállalkozás szavatolótőke-követelményeinek alapját. |
| --- | --- |

(9)

Egy befektetési vállalkozás egy másik tagállamban található klíringtag révén is kereskedhet. Ilyen esetben a különböző tagállamok érintett illetékes hatóságai közötti információcsere-mechanizmust kell létrehozni. Egy ilyen mechanizmusnak lehetővé kell tennie a befektetési vállalkozás prudenciális felügyeletéért felelős hatóság és a vagy a klíringtagot, vagy a központi szerződő felet felügyelő hatóság közötti, a befektetési vállalkozás biztosítéki követelményeinek kiszámításához használt modellekre és paraméterekre vonatkozó információcserét, amennyiben az ilyen számítási módszerek képezik a befektetési vállalkozás szavatolótőke-követelményeinek alapját.

| (10) | A felügyeleti standardok és gyakorlatok Unión belüli összehangolásának elősegítése érdekében az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott európai felügyeleti hatóságnak (Európai Bankhatóság, EBH) az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott európai felügyeleti hatósággal (Európai Értékpapírpiaci Hatóság, ESMA vagy EÉPH) szorosan együttműködve meg kell őriznie elsődleges hatáskörét a felügyeleti gyakorlatok koordinációját és konvergenciáját illetően a befektetési vállalkozások feletti prudenciális felügyelet terén a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerében (PFER). |
| --- | --- |

(10)

A felügyeleti standardok és gyakorlatok Unión belüli összehangolásának elősegítése érdekében az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott európai felügyeleti hatóságnak (Európai Bankhatóság, EBH) az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott európai felügyeleti hatósággal (Európai Értékpapírpiaci Hatóság, ESMA vagy EÉPH) szorosan együttműködve meg kell őriznie elsődleges hatáskörét a felügyeleti gyakorlatok koordinációját és konvergenciáját illetően a befektetési vállalkozások feletti prudenciális felügyelet terén a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerében (PFER).

| (11) | A megkövetelt indulótőkének azokon a szolgáltatásokon és tevékenységeken kell alapulnia, amelyek nyújtására, illetve végzésére a befektetési vállalkozás a 2014/65/EU irányelvvel összhangban engedéllyel rendelkezik. Egyrészt a tagállamok azon lehetősége, hogy a 2013/36/EU irányelvben előírtaknak megfelelően egyedi helyzetekben csökkentsék az indulótőke összegét, másrészt az említett irányelv végrehajtásának egyenetlensége oda vezetett, hogy Unió-szerte eltérő mértékű indulótőke-előírások alkalmazandók. E széttöredezettség megszüntetése érdekében az Unióban található valamennyi befektetési vállalkozás tekintetében harmonizálni kell az indulótőke megkövetelt szintjét. A piacra jutást gátló olyan akadályok mérséklése érdekében, amelyekkel jelenleg a multilaterális kereskedési rendszerek (MTF) és a szervezett kereskedési rendszerek (OTF) szembesülnek, az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozások indulótőkéjét az ezen irányelvben említett szinten kell meghatározni. Amennyiben egy OTF működtetésére engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozás engedélyt kapott arra, hogy a 2014/65/EU irányelv 20. cikkében foglalt feltételekkel saját számlás kereskedést is folytasson, az indulótőkéjét az ezen irányelvben említett szinten kell meghatározni. |
| --- | --- |

(11)

A megkövetelt indulótőkének azokon a szolgáltatásokon és tevékenységeken kell alapulnia, amelyek nyújtására, illetve végzésére a befektetési vállalkozás a 2014/65/EU irányelvvel összhangban engedéllyel rendelkezik. Egyrészt a tagállamok azon lehetősége, hogy a 2013/36/EU irányelvben előírtaknak megfelelően egyedi helyzetekben csökkentsék az indulótőke összegét, másrészt az említett irányelv végrehajtásának egyenetlensége oda vezetett, hogy Unió-szerte eltérő mértékű indulótőke-előírások alkalmazandók. E széttöredezettség megszüntetése érdekében az Unióban található valamennyi befektetési vállalkozás tekintetében harmonizálni kell az indulótőke megkövetelt szintjét. A piacra jutást gátló olyan akadályok mérséklése érdekében, amelyekkel jelenleg a multilaterális kereskedési rendszerek (MTF) és a szervezett kereskedési rendszerek (OTF) szembesülnek, az MTF-et vagy OTF-et működtető befektetési vállalkozások indulótőkéjét az ezen irányelvben említett szinten kell meghatározni. Amennyiben egy OTF működtetésére engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozás engedélyt kapott arra, hogy a 2014/65/EU irányelv 20. cikkében foglalt feltételekkel saját számlás kereskedést is folytasson, az indulótőkéjét az ezen irányelvben említett szinten kell meghatározni.

| (12) | A befektetési vállalkozások ugyan kikerülnek az 575/2013/EU rendelet vagy a 2013/36/EU irányelv hatálya alól, az említett jogi aktusokkal összefüggésben használt egyes fogalmaknak azonban meg kell őrizniük szokásos jelentésüket. Az uniós jogi aktusokban szereplő ilyen fogalmak egységes értelmezésének lehetővé tétele és elősegítése érdekében, a befektetési vállalkozások indulótőkéjére, a befektetési vállalkozások illetékes hatóságainak felügyeleti hatásköreire, a befektetési vállalkozások belsőtőkemegfelelés-értékelési eljárásaira, a befektetési vállalkozások illetékes hatóságainak felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásaira, valamint a befektetési vállalkozásokra alkalmazandó irányítási és javadalmazási rendelkezésekre vonatkozó ilyen jogi aktusokban található hivatkozásokat az ezen irányelv megfelelő rendelkezéseire való hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

(12)

A befektetési vállalkozások ugyan kikerülnek az 575/2013/EU rendelet vagy a 2013/36/EU irányelv hatálya alól, az említett jogi aktusokkal összefüggésben használt egyes fogalmaknak azonban meg kell őrizniük szokásos jelentésüket. Az uniós jogi aktusokban szereplő ilyen fogalmak egységes értelmezésének lehetővé tétele és elősegítése érdekében, a befektetési vállalkozások indulótőkéjére, a befektetési vállalkozások illetékes hatóságainak felügyeleti hatásköreire, a befektetési vállalkozások belsőtőkemegfelelés-értékelési eljárásaira, a befektetési vállalkozások illetékes hatóságainak felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásaira, valamint a befektetési vállalkozásokra alkalmazandó irányítási és javadalmazási rendelkezésekre vonatkozó ilyen jogi aktusokban található hivatkozásokat az ezen irányelv megfelelő rendelkezéseire való hivatkozásként kell értelmezni.

| (13) | A belső piac megfelelő működése megköveteli, hogy egy befektetési vállalkozás, különösen annak fizetőképessége és rendezett pénzügyi helyzete prudenciális felügyeletéért a székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága legyen felelős. A befektetési vállalkozások hatékony felügyeletét egyaránt biztosítandó, azon más tagállamokban, ahol a befektetési vállalkozás szolgáltatásokat nyújt vagy fiókteleppel rendelkezik, biztosítani kell az említett tagállamok illetékes hatóságaival való szoros együttműködést és információcserét. |
| --- | --- |

(13)

A belső piac megfelelő működése megköveteli, hogy egy befektetési vállalkozás, különösen annak fizetőképessége és rendezett pénzügyi helyzete prudenciális felügyeletéért a székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága legyen felelős. A befektetési vállalkozások hatékony felügyeletét egyaránt biztosítandó, azon más tagállamokban, ahol a befektetési vállalkozás szolgáltatásokat nyújt vagy fiókteleppel rendelkezik, biztosítani kell az említett tagállamok illetékes hatóságaival való szoros együttműködést és információcserét.

| (14) | Tájékozódási és felügyeleti célokból, és különösen a pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása érdekében a fogadó tagállamok illetékes hatóságainak képeseknek kell lenniük eseti alapú helyszíni ellenőrzések lefolytatására és a befektetési vállalkozások fióktelepei által a területükön végzett tevékenységek vizsgálatára, továbbá a fióktelep tevékenységeire vonatkozó információk megkövetelésére. Az ilyen fióktelepekkel kapcsolatos felügyeleti intézkedéseknek azonban továbbra is a székhely szerinti tagállam feladatát kell képezniük. |
| --- | --- |

(14)

Tájékozódási és felügyeleti célokból, és különösen a pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása érdekében a fogadó tagállamok illetékes hatóságainak képeseknek kell lenniük eseti alapú helyszíni ellenőrzések lefolytatására és a befektetési vállalkozások fióktelepei által a területükön végzett tevékenységek vizsgálatára, továbbá a fióktelep tevékenységeire vonatkozó információk megkövetelésére. Az ilyen fióktelepekkel kapcsolatos felügyeleti intézkedéseknek azonban továbbra is a székhely szerinti tagállam feladatát kell képezniük.

| (15) | A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az illetékes hatóságokat felügyeleti feladataik ellátása és a bizalmas információk cseréje során szakmai titoktartási szabályoknak kell kötniük. |
| --- | --- |

(15)

A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az illetékes hatóságokat felügyeleti feladataik ellátása és a bizalmas információk cseréje során szakmai titoktartási szabályoknak kell kötniük.

| (16) | A befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletének erősítése és a befektetési vállalkozások ügyfeleinek fokozott védelme érdekében a könyvvizsgálóknak az ellenőrzéseket pártatlanul kell elvégezniük, és azonnal jelenteniük kell az illetékes hatóságoknak azokat a tényeket, amelyek jelentősen befolyásolhatják a befektetési vállalkozás pénzügyi helyzetét, illetve igazgatási és számviteli szervezetét. |
| --- | --- |

(16)

A befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletének erősítése és a befektetési vállalkozások ügyfeleinek fokozott védelme érdekében a könyvvizsgálóknak az ellenőrzéseket pártatlanul kell elvégezniük, és azonnal jelenteniük kell az illetékes hatóságoknak azokat a tényeket, amelyek jelentősen befolyásolhatják a befektetési vállalkozás pénzügyi helyzetét, illetve igazgatási és számviteli szervezetét.

| (17) | Ezen irányelv alkalmazása céljából a személyes adatok kezelését az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) összhangban kell végezni. Ha ezen irányelv lehetővé teszi a személyes adatok harmadik országokkal való cseréjét, különösen az (EU) 2016/679 rendelet V. fejezetének és az (EU) 2018/1725 rendelet V. fejezetének vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(17)

Ezen irányelv alkalmazása céljából a személyes adatok kezelését az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) összhangban kell végezni. Ha ezen irányelv lehetővé teszi a személyes adatok harmadik országokkal való cseréjét, különösen az (EU) 2016/679 rendelet V. fejezetének és az (EU) 2018/1725 rendelet V. fejezetének vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (18) | Az ezen irányelvben és az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) foglalt kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása érdekében a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciókat és egyéb közigazgatási intézkedéseket kell előírniuk. Annak biztosítása érdekében, hogy a közigazgatási szankciók visszatartó erejűek legyenek, azokat – bizonyos pontosan meghatározott körülmények kivételével – közzé kell tenni. Az ügyfeleknek és a befektetőknek hozzáféréssel kell rendelkezniük a befektetési vállalkozásokra kiszabott közigazgatási szankciókra és egyéb közigazgatási intézkedésekre vonatkozó információkhoz annak érdekében, hogy megalapozott döntést hozhassanak a befektetési lehetőségeikről. |
| --- | --- |

(18)

Az ezen irányelvben és az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) foglalt kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása érdekében a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciókat és egyéb közigazgatási intézkedéseket kell előírniuk. Annak biztosítása érdekében, hogy a közigazgatási szankciók visszatartó erejűek legyenek, azokat – bizonyos pontosan meghatározott körülmények kivételével – közzé kell tenni. Az ügyfeleknek és a befektetőknek hozzáféréssel kell rendelkezniük a befektetési vállalkozásokra kiszabott közigazgatási szankciókra és egyéb közigazgatási intézkedésekre vonatkozó információkhoz annak érdekében, hogy megalapozott döntést hozhassanak a befektetési lehetőségeikről.

| (19) | Az ezen irányelvet átültető tagállami rendelkezések és az (EU) 2019/2033 rendelet megsértésének észlelése érdekében a tagállamoknak rendelkezniük kell a szükséges vizsgálati hatáskörökkel, továbbá hatékony és gyors mechanizmusokat kell létrehozniuk a potenciális vagy tényleges jogsértések bejelentésére. |
| --- | --- |

(19)

Az ezen irányelvet átültető tagállami rendelkezések és az (EU) 2019/2033 rendelet megsértésének észlelése érdekében a tagállamoknak rendelkezniük kell a szükséges vizsgálati hatáskörökkel, továbbá hatékony és gyors mechanizmusokat kell létrehozniuk a potenciális vagy tényleges jogsértések bejelentésére.

| (20) | Azon befektetési vállalkozásoknak, amelyek nem minősülnek kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozásnak, megfelelő mennyiségű, minőségű és elosztású, rendelkezésre álló belső tőkével kell rendelkezniük azon egyedi kockázatok fedezésére, amelyeknek ki vannak vagy ki lehetnek téve. Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a befektetési vállalkozások megfelelő stratégiákkal és eljárásokkal rendelkezzenek belsőtőke-megfelelésük értékeléséhez és megfelelő szinten tartásához. Az illetékes hatóságoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy adott esetben a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások számára is előírják a hasonló követelmények alkalmazását. |
| --- | --- |

(20)

Azon befektetési vállalkozásoknak, amelyek nem minősülnek kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozásnak, megfelelő mennyiségű, minőségű és elosztású, rendelkezésre álló belső tőkével kell rendelkezniük azon egyedi kockázatok fedezésére, amelyeknek ki vannak vagy ki lehetnek téve. Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a befektetési vállalkozások megfelelő stratégiákkal és eljárásokkal rendelkezzenek belsőtőke-megfelelésük értékeléséhez és megfelelő szinten tartásához. Az illetékes hatóságoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy adott esetben a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások számára is előírják a hasonló követelmények alkalmazását.

| (21) | A felügyeleti felülvizsgálati és értékelési hatásköröknek továbbra is fontos szabályozási eszköznek kell maradniuk, lehetővé téve az illetékes hatóságok számára a minőségi tényezők, így a belső irányítás és ellenőrzés, a kockázatkezelési folyamatok és eljárások értékelését és szükség esetén további követelmények meghatározását, ideértve különösen a szavatolótőke- és likviditási követelményeket, elsősorban a kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozásnak nem minősülő befektetési vállalkozások tekintetében, illetve – amennyiben az illetékes hatóság indokoltnak és helyesnek tartja – a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások tekintetében is. |
| --- | --- |

(21)

A felügyeleti felülvizsgálati és értékelési hatásköröknek továbbra is fontos szabályozási eszköznek kell maradniuk, lehetővé téve az illetékes hatóságok számára a minőségi tényezők, így a belső irányítás és ellenőrzés, a kockázatkezelési folyamatok és eljárások értékelését és szükség esetén további követelmények meghatározását, ideértve különösen a szavatolótőke- és likviditási követelményeket, elsősorban a kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozásnak nem minősülő befektetési vállalkozások tekintetében, illetve – amennyiben az illetékes hatóság indokoltnak és helyesnek tartja – a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások tekintetében is.

| (22) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 157. cikke rögzíti a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásának elvét. Az említett elvet a befektetési vállalkozásoknak következetesen alkalmazniuk kell. A javadalmazás és a befektetési vállalkozások kockázati profilja közötti összhang megteremtése, valamint az egyenlő versenyfeltételek garantálása érdekében a befektetési vállalkozásokra a vállalatirányítási rendszerekkel kapcsolatos olyan egyértelmű alapelveknek és a nemi szempontból semleges javadalmazási szabályoknak kell vonatkozniuk, amelyek figyelembe veszik a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások közötti különbségeket. A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokat mindazonáltal mentesíteni kell e szabályok alól, mivel a 2014/65/EU irányelvben megállapított, javadalmazásra és vállalatirányításra vonatkozó rendelkezések e befektetési vállalkozástípusok tekintetében kellően átfogóak. |
| --- | --- |

(22)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 157. cikke rögzíti a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásának elvét. Az említett elvet a befektetési vállalkozásoknak következetesen alkalmazniuk kell. A javadalmazás és a befektetési vállalkozások kockázati profilja közötti összhang megteremtése, valamint az egyenlő versenyfeltételek garantálása érdekében a befektetési vállalkozásokra a vállalatirányítási rendszerekkel kapcsolatos olyan egyértelmű alapelveknek és a nemi szempontból semleges javadalmazási szabályoknak kell vonatkozniuk, amelyek figyelembe veszik a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások közötti különbségeket. A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokat mindazonáltal mentesíteni kell e szabályok alól, mivel a 2014/65/EU irányelvben megállapított, javadalmazásra és vállalatirányításra vonatkozó rendelkezések e befektetési vállalkozástípusok tekintetében kellően átfogóak.

| (23) | Hasonlóképpen, a Bizottság a 2013/36/EU irányelv és az 575/2013/EU rendelet javadalmazásra vonatkozó szabályainak értékeléséről szóló, 2016. július 28-i jelentésében kimutatta, hogy a halasztásra és az instrumentumokban való kifizetésre vonatkozóan a 2013/36/EU irányelvben meghatározott követelmények nem megfelelőek a kis méretű és nem összetett befektetési vállalkozások, illetve az alacsony mértékű változó javadalmazásban részesülő alkalmazottak esetében. A felügyeleti konvergencia biztosítása és az egyenlő versenyfeltételek garantálása céljából egyértelmű, következetes és harmonizált kritériumokra van szükség az e követelmények alól mentesülő befektetési vállalkozások és személyek azonosítására. Mivel a magas keresetűek fontos szerepet töltenek be a befektetési vállalkozások üzleti irányításában és hosszú távú teljesítményének meghatározásában, biztosítani kell a magas keresetűekre vonatkozó javadalmazási gyakorlatok és tendenciák hatékony felügyeletét. Az illetékes hatóságoknak ezért képeseknek kell lenniük a magas keresetűek javadalmazásának figyelemmel kísérésére. |
| --- | --- |

(23)

Hasonlóképpen, a Bizottság a 2013/36/EU irányelv és az 575/2013/EU rendelet javadalmazásra vonatkozó szabályainak értékeléséről szóló, 2016. július 28-i jelentésében kimutatta, hogy a halasztásra és az instrumentumokban való kifizetésre vonatkozóan a 2013/36/EU irányelvben meghatározott követelmények nem megfelelőek a kis méretű és nem összetett befektetési vállalkozások, illetve az alacsony mértékű változó javadalmazásban részesülő alkalmazottak esetében. A felügyeleti konvergencia biztosítása és az egyenlő versenyfeltételek garantálása céljából egyértelmű, következetes és harmonizált kritériumokra van szükség az e követelmények alól mentesülő befektetési vállalkozások és személyek azonosítására. Mivel a magas keresetűek fontos szerepet töltenek be a befektetési vállalkozások üzleti irányításában és hosszú távú teljesítményének meghatározásában, biztosítani kell a magas keresetűekre vonatkozó javadalmazási gyakorlatok és tendenciák hatékony felügyeletét. Az illetékes hatóságoknak ezért képeseknek kell lenniük a magas keresetűek javadalmazásának figyelemmel kísérésére.

| (24) | Indokolt továbbá bizonyos fokú rugalmasságot biztosítani a befektetési vállalkozások számára a készpénz-helyettesítő fizetési eszközök változó javadalmazás céljára történő használatának módjában, feltéve, hogy ezen eszközök hatékonyaknak bizonyulnak az alkalmazottak és az egyes érdekelt felek, például a részvényesek és a hitelezők érdekeinek összeegyeztetésére irányuló célkitűzés elérésében, és hozzájárulnak a változó javadalmazás és a befektetési vállalkozás kockázati profilja közötti összhang megteremtéséhez. |
| --- | --- |

(24)

Indokolt továbbá bizonyos fokú rugalmasságot biztosítani a befektetési vállalkozások számára a készpénz-helyettesítő fizetési eszközök változó javadalmazás céljára történő használatának módjában, feltéve, hogy ezen eszközök hatékonyaknak bizonyulnak az alkalmazottak és az egyes érdekelt felek, például a részvényesek és a hitelezők érdekeinek összeegyeztetésére irányuló célkitűzés elérésében, és hozzájárulnak a változó javadalmazás és a befektetési vállalkozás kockázati profilja közötti összhang megteremtéséhez.

| (25) | A befektetési vállalkozások díjakból és jutalékokból, valamint különböző befektetési szolgáltatások nyújtásából származó egyéb bevételei rendkívül kiszámíthatatlanok. A javadalmazás változó összetevőjének a javadalmazás rögzített összetevőjének meghatározott hányadára történő korlátozása hatással lenne a befektetési vállalkozás azon képességére, hogy a bevételek visszaesése esetén csökkentse a javadalmazást, és a befektetési vállalkozás fix költségalapjának növekedésével járhat, ami kockázatot jelenthet a befektetési vállalkozás gazdasági dekonjunktúrával vagy bevétel-csökkenéssel szembeni ellenálló képességére. E kockázat elkerülése érdekében a javadalmazás változó és rögzített összetevői közötti egységes maximális arány nem írható elő a rendszerszinten nem jelentős befektetési vállalkozások számára. Ehelyett e befektetési vállalkozásoknak maguknak kell meghatározniuk a megfelelő arányokat. Mindazonáltal ez az irányelv nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy a nemzeti jogba olyan intézkedéseket vezessenek be, amelyek a javadalmazás változó és rögzített összetevői közötti maximális arány tekintetében szigorúbb követelményeket szabnak a befektetési vállalkozások számára. Ez az irányelv emellett nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy az ilyen maximális arányt a befektetési vállalkozások minden típusa vagy csak egyedi típusai vonatkozásában írják elő. |
| --- | --- |

(25)

A befektetési vállalkozások díjakból és jutalékokból, valamint különböző befektetési szolgáltatások nyújtásából származó egyéb bevételei rendkívül kiszámíthatatlanok. A javadalmazás változó összetevőjének a javadalmazás rögzített összetevőjének meghatározott hányadára történő korlátozása hatással lenne a befektetési vállalkozás azon képességére, hogy a bevételek visszaesése esetén csökkentse a javadalmazást, és a befektetési vállalkozás fix költségalapjának növekedésével járhat, ami kockázatot jelenthet a befektetési vállalkozás gazdasági dekonjunktúrával vagy bevétel-csökkenéssel szembeni ellenálló képességére. E kockázat elkerülése érdekében a javadalmazás változó és rögzített összetevői közötti egységes maximális arány nem írható elő a rendszerszinten nem jelentős befektetési vállalkozások számára. Ehelyett e befektetési vállalkozásoknak maguknak kell meghatározniuk a megfelelő arányokat. Mindazonáltal ez az irányelv nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy a nemzeti jogba olyan intézkedéseket vezessenek be, amelyek a javadalmazás változó és rögzített összetevői közötti maximális arány tekintetében szigorúbb követelményeket szabnak a befektetési vállalkozások számára. Ez az irányelv emellett nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy az ilyen maximális arányt a befektetési vállalkozások minden típusa vagy csak egyedi típusai vonatkozásában írják elő.

| (26) | Ez az irányelv nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy a javadalmazás tekintetében szigorúbb szabályokat fogadjanak el azokra a befektetési vállalkozásokra vonatkozóan, amelyek rendkívüli állami pénzügyi támogatásban részesülnek. |
| --- | --- |

(26)

Ez az irányelv nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy a javadalmazás tekintetében szigorúbb szabályokat fogadjanak el azokra a befektetési vállalkozásokra vonatkozóan, amelyek rendkívüli állami pénzügyi támogatásban részesülnek.

| (27) | A tagállamokban különböző irányítási struktúrákat alkalmaznak. A legtöbb esetben az egy vagy két testületből álló irányítás jellemző. Az ebben az irányelvben megállapított fogalommeghatározások valamennyi létező struktúrára vonatkoznak, bármely konkrét struktúra előnyben részesítése nélkül. A fogalommeghatározások kizárólag egy adott eredmény elérését szolgáló szabályok meghatározásához szükségesek, függetlenül az egyes tagállamokban valamely intézményre alkalmazandó tagállami társasági jogtól. Ezért a fogalommeghatározások nem befolyásolhatják a hatásköröknek a tagállami társasági jog szerinti általános megosztását. |
| --- | --- |

(27)

A tagállamokban különböző irányítási struktúrákat alkalmaznak. A legtöbb esetben az egy vagy két testületből álló irányítás jellemző. Az ebben az irányelvben megállapított fogalommeghatározások valamennyi létező struktúrára vonatkoznak, bármely konkrét struktúra előnyben részesítése nélkül. A fogalommeghatározások kizárólag egy adott eredmény elérését szolgáló szabályok meghatározásához szükségesek, függetlenül az egyes tagállamokban valamely intézményre alkalmazandó tagállami társasági jogtól. Ezért a fogalommeghatározások nem befolyásolhatják a hatásköröknek a tagállami társasági jog szerinti általános megosztását.

| (28) | A vezető testületnek ügyvezetői és felügyeleti funkciókkal kell rendelkeznie. A vezető testületek hatásköre és szervezete tagállamonként különböző. Azokban a tagállamokban, ahol egyszintű vezető testület van, általában ez az egyetlen testület tölti be az irányítási és a felügyeleti funkciókat is. A kétszintű vezető testületi rendszert alkalmazó tagállamokban a felügyeleti funkciót külön felügyeleti testület látja el, amely nem végez ügyvezetői feladatokat, az ügyvezetői feladatokat pedig külön irányítási testület látja el, amely a vállalat napi irányításáért felelős és elszámoltatható. Eszerint a különböző feladatokat a vezető testületen belül különböző szervezetek látják el. |
| --- | --- |

(28)

A vezető testületnek ügyvezetői és felügyeleti funkciókkal kell rendelkeznie. A vezető testületek hatásköre és szervezete tagállamonként különböző. Azokban a tagállamokban, ahol egyszintű vezető testület van, általában ez az egyetlen testület tölti be az irányítási és a felügyeleti funkciókat is. A kétszintű vezető testületi rendszert alkalmazó tagállamokban a felügyeleti funkciót külön felügyeleti testület látja el, amely nem végez ügyvezetői feladatokat, az ügyvezetői feladatokat pedig külön irányítási testület látja el, amely a vállalat napi irányításáért felelős és elszámoltatható. Eszerint a különböző feladatokat a vezető testületen belül különböző szervezetek látják el.

| (29) | A nyilvánosságnak az adózási átláthatóság iránti egyre növekvő igényére válaszul és a befektetési vállalkozások vállalati felelősségvállalásának előmozdítása érdekében indokolt előírni, hogy a befektetési vállalkozások – hacsak nem minősülnek kis méretűeknek és össze nem kapcsoltaknak – évente nyilvánosságra hozzanak bizonyos, többek között az elért nyereségre, a befizetett adókra és a kapott állami támogatásokra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(29)

A nyilvánosságnak az adózási átláthatóság iránti egyre növekvő igényére válaszul és a befektetési vállalkozások vállalati felelősségvállalásának előmozdítása érdekében indokolt előírni, hogy a befektetési vállalkozások – hacsak nem minősülnek kis méretűeknek és össze nem kapcsoltaknak – évente nyilvánosságra hozzanak bizonyos, többek között az elért nyereségre, a befizetett adókra és a kapott állami támogatásokra vonatkozó információkat.

| (30) | A kizárólag befektetési vállalkozásokból álló csoportok szintjén jelentkező kockázatok kezelése érdekében az (EU) 2019/2033 rendeletben előírt prudenciális konszolidáció módszere mellett a kizárólag befektetési vállalkozásokból álló csoportok esetében be kell vezetni az egyszerűbb csoportstruktúrákra vonatkozó csoporttőketesztet is. A csoportfelügyeleti hatóság meghatározásának mindazonáltal mindkét esetben ugyanazokon az elveken kell alapulnia, mint amelyek a 2013/36/EU irányelv szerinti összevont alapú felügyelet esetében is alkalmazandók. A megfelelő együttműködés biztosítása érdekében a koordinációs intézkedések központi elemeinek és különösen a vészhelyzetekben alkalmazandó tájékoztatási követelményeknek vagy a koordinációs és együttműködési megállapodásoknak hasonlóaknak kell lenniük a hitelintézetekre vonatkozó egységes szabálykönyv keretében alkalmazandó központi koordinációs elemekhez. |
| --- | --- |

(30)

A kizárólag befektetési vállalkozásokból álló csoportok szintjén jelentkező kockázatok kezelése érdekében az (EU) 2019/2033 rendeletben előírt prudenciális konszolidáció módszere mellett a kizárólag befektetési vállalkozásokból álló csoportok esetében be kell vezetni az egyszerűbb csoportstruktúrákra vonatkozó csoporttőketesztet is. A csoportfelügyeleti hatóság meghatározásának mindazonáltal mindkét esetben ugyanazokon az elveken kell alapulnia, mint amelyek a 2013/36/EU irányelv szerinti összevont alapú felügyelet esetében is alkalmazandók. A megfelelő együttműködés biztosítása érdekében a koordinációs intézkedések központi elemeinek és különösen a vészhelyzetekben alkalmazandó tájékoztatási követelményeknek vagy a koordinációs és együttműködési megállapodásoknak hasonlóaknak kell lenniük a hitelintézetekre vonatkozó egységes szabálykönyv keretében alkalmazandó központi koordinációs elemekhez.

| (31) | A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy az Unió és harmadik országok között kötendő megállapodások megtárgyalására irányuló ajánlásokat nyújtson be a Tanácsnak a csoporttőketesztnek való megfelelés gyakorlati felügyeletével kapcsolatban az olyan befektetési vállalkozások esetében, amelyek anyavállalatai harmadik országokban telepedtek le, és olyan harmadik országokban működő befektetési vállalkozások esetében, amelyek anyavállalatai az Unióban telepedtek le. A tagállamoknak és az EBH-nak emellett képeseknek kell lenniük arra is, hogy felügyeleti feladataik ellátása céljából együttműködési megállapodásokat kössenek harmadik országokkal. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy az Unió és harmadik országok között kötendő megállapodások megtárgyalására irányuló ajánlásokat nyújtson be a Tanácsnak a csoporttőketesztnek való megfelelés gyakorlati felügyeletével kapcsolatban az olyan befektetési vállalkozások esetében, amelyek anyavállalatai harmadik országokban telepedtek le, és olyan harmadik országokban működő befektetési vállalkozások esetében, amelyek anyavállalatai az Unióban telepedtek le. A tagállamoknak és az EBH-nak emellett képeseknek kell lenniük arra is, hogy felügyeleti feladataik ellátása céljából együttműködési megállapodásokat kössenek harmadik országokkal.

| (32) | A jogbiztonság biztosítása, illetve a hitelintézetekre és a befektetési vállalkozásokra egyaránt alkalmazandó jelenlegi prudenciális keret és ezen irányelv közötti átfedések elkerülése érdekében módosítani kell az 575/2013/EU rendeletet és a 2013/36/EU irányelvet annak érdekében, hogy a befektetési vállalkozások kikerüljenek azok hatálya alól. A bankcsoport részét képező befektetési vállalkozásokra azonban továbbra is alkalmazni kell az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv bankcsoportokra vonatkozó rendelkezéseit, például az 575/2013/EU rendelet 11–24. cikkében meghatározott, a prudenciális konszolidációra vonatkozó szabályokat, valamint a 2013/36/EU irányelv 21b. cikkében említett közbenső EU-szintű anyavállalatra vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(32)

A jogbiztonság biztosítása, illetve a hitelintézetekre és a befektetési vállalkozásokra egyaránt alkalmazandó jelenlegi prudenciális keret és ezen irányelv közötti átfedések elkerülése érdekében módosítani kell az 575/2013/EU rendeletet és a 2013/36/EU irányelvet annak érdekében, hogy a befektetési vállalkozások kikerüljenek azok hatálya alól. A bankcsoport részét képező befektetési vállalkozásokra azonban továbbra is alkalmazni kell az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv bankcsoportokra vonatkozó rendelkezéseit, például az 575/2013/EU rendelet 11–24. cikkében meghatározott, a prudenciális konszolidációra vonatkozó szabályokat, valamint a 2013/36/EU irányelv 21b. cikkében említett közbenső EU-szintű anyavállalatra vonatkozó rendelkezéseket.

| (33) | Pontosan meg kell határozni azokat a lépéseket, amelyeket a vállalkozásoknak meg kell tenniük annak ellenőrzéséhez, hogy a „hitelintézet” fogalmának az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában szereplő meghatározása alá tartoznak-e, és ezért hitelintézeti engedélyt kell-e szerezniük. Mivel egyes befektetési vállalkozások már jelenleg is a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában felsorolt tevékenységeket végzik, olyan rendelkezésekre is szükség van, amelyek egyértelmű helyzetet teremtenek az e tevékenységekre vonatkozóan megadott engedélyek fennmaradását illetően. Különösen fontos, hogy a jelenlegi keretről az új keretre történő átállás során az illetékes hatóságok megfelelő szintű szabályozási biztonságot biztosítsanak a befektetési vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

(33)

Pontosan meg kell határozni azokat a lépéseket, amelyeket a vállalkozásoknak meg kell tenniük annak ellenőrzéséhez, hogy a „hitelintézet” fogalmának az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában szereplő meghatározása alá tartoznak-e, és ezért hitelintézeti engedélyt kell-e szerezniük. Mivel egyes befektetési vállalkozások már jelenleg is a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában felsorolt tevékenységeket végzik, olyan rendelkezésekre is szükség van, amelyek egyértelmű helyzetet teremtenek az e tevékenységekre vonatkozóan megadott engedélyek fennmaradását illetően. Különösen fontos, hogy a jelenlegi keretről az új keretre történő átállás során az illetékes hatóságok megfelelő szintű szabályozási biztonságot biztosítsanak a befektetési vállalkozásoknak.

| (34) | A hatékony felügyelet biztosításához fontos, hogy az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában foglalt feltételeknek megfelelő vállalkozások hitelintézeti engedélyért folyamodjanak. Az illetékes hatóságok számára ezért lehetővé kell tenni szankciók alkalmazását abban az esetben, ha a vállalkozások nem folyamodnak engedélyért. |
| --- | --- |

(34)

A hatékony felügyelet biztosításához fontos, hogy az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában foglalt feltételeknek megfelelő vállalkozások hitelintézeti engedélyért folyamodjanak. Az illetékes hatóságok számára ezért lehetővé kell tenni szankciók alkalmazását abban az esetben, ha a vállalkozások nem folyamodnak engedélyért.

| (35) | Lehetséges, hogy az 575/2013/EU rendeletben szereplő „hitelintézet” fogalommeghatározásának az (EU) 2019/2033 rendelet általi módosítása, az utóbbi hatálybalépésétől kezdve olyan befektetési vállalkozásokat is lefedhet, amelyek a 2014/65/EU irányelvvel összhangban kiadott engedély alapján már jelenleg is működnek. E vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy a hitelintézeti engedély kiadásáig a befektetési vállalkozási engedélyük alapján működjenek tovább. E vállalkozásoknak legkésőbb akkor kell hitelintézeti engedély iránti kérelmet benyújtaniuk, ha eszközeik havi összértékének 12 egymást követő hónapra számított átlaga eléri vagy túllépi az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában meghatározott küszöbértékek bármelyikét. Amennyiben egy befektetési vállalkozás ezen irányelv hatálybalépésekor eléri az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában meghatározott bármely küszöbértéket, az eszközei havi összértékének átlagát az említett napot megelőző 12 egymást követő hónapot figyelembe véve kell kiszámítani. E befektetési vállalkozásoknak az ezen irányelv hatálybalépését követő egy év és egy napon belül kell hitelintézeti engedélyért folyamodniuk. |
| --- | --- |

(35)

Lehetséges, hogy az 575/2013/EU rendeletben szereplő „hitelintézet” fogalommeghatározásának az (EU) 2019/2033 rendelet általi módosítása, az utóbbi hatálybalépésétől kezdve olyan befektetési vállalkozásokat is lefedhet, amelyek a 2014/65/EU irányelvvel összhangban kiadott engedély alapján már jelenleg is működnek. E vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy a hitelintézeti engedély kiadásáig a befektetési vállalkozási engedélyük alapján működjenek tovább. E vállalkozásoknak legkésőbb akkor kell hitelintézeti engedély iránti kérelmet benyújtaniuk, ha eszközeik havi összértékének 12 egymást követő hónapra számított átlaga eléri vagy túllépi az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában meghatározott küszöbértékek bármelyikét. Amennyiben egy befektetési vállalkozás ezen irányelv hatálybalépésekor eléri az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában meghatározott bármely küszöbértéket, az eszközei havi összértékének átlagát az említett napot megelőző 12 egymást követő hónapot figyelembe véve kell kiszámítani. E befektetési vállalkozásoknak az ezen irányelv hatálybalépését követő egy év és egy napon belül kell hitelintézeti engedélyért folyamodniuk.

| (36) | Lehetséges, hogy az 575/2013/EU rendeletben szereplő „hitelintézet” fogalommeghatározásának az (EU) 2019/2033 rendelet általi módosítása olyan vállalkozásokat is érinthet, amelyek már kérelmezték a 2014/65/EU irányelv szerinti, befektetési vállalkozási engedélyt, de a kérelem elbírálása még folyamatban van. E kérelmeket át kell adni a 2013/36/EU irányelv alapján illetékes hatóságoknak, és azokat az említett irányelvben foglalt engedélyezési rendelkezéseknek megfelelően kell kezelni, ha a vállalkozás eszközeinek összértéke várhatóan eléri vagy túllépi az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában meghatározott bármely küszöbértéket. |
| --- | --- |

(36)

Lehetséges, hogy az 575/2013/EU rendeletben szereplő „hitelintézet” fogalommeghatározásának az (EU) 2019/2033 rendelet általi módosítása olyan vállalkozásokat is érinthet, amelyek már kérelmezték a 2014/65/EU irányelv szerinti, befektetési vállalkozási engedélyt, de a kérelem elbírálása még folyamatban van. E kérelmeket át kell adni a 2013/36/EU irányelv alapján illetékes hatóságoknak, és azokat az említett irányelvben foglalt engedélyezési rendelkezéseknek megfelelően kell kezelni, ha a vállalkozás eszközeinek összértéke várhatóan eléri vagy túllépi az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában meghatározott bármely küszöbértéket.

| (37) | Az 575/2013/EU 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett vállalkozásokra a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésre vonatkozó, a 2013/36/EU irányelv III. címében meghatározott összes követelményt is alkalmazni kell, ideértve az engedély visszavonását illetően az említett irányelv 18. cikkében foglalt rendelkezéseket is. Az említett irányelv 18. cikkét mindazonáltal módosítani kell annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok akkor is képesek legyenek visszavonni egy hitelintézet engedélyét, ha az érintett hitelintézet kizárólag az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett tevékenységek végzésére használja az engedélyét, és eszközei összértékének öt egymást követő évre számított átlaga az említett alpontban meghatározott küszöbértékek alatt van. |
| --- | --- |

(37)

Az 575/2013/EU 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett vállalkozásokra a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésre vonatkozó, a 2013/36/EU irányelv III. címében meghatározott összes követelményt is alkalmazni kell, ideértve az engedély visszavonását illetően az említett irányelv 18. cikkében foglalt rendelkezéseket is. Az említett irányelv 18. cikkét mindazonáltal módosítani kell annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok akkor is képesek legyenek visszavonni egy hitelintézet engedélyét, ha az érintett hitelintézet kizárólag az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett tevékenységek végzésére használja az engedélyét, és eszközei összértékének öt egymást követő évre számított átlaga az említett alpontban meghatározott küszöbértékek alatt van.

| (38) | A 2014/65/EU irányelv 39. cikke alapján az Unióban pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó harmadik országbeli vállalkozások nemzeti szabályozás alá tartoznak, amelyek előírhatják számukra fióktelep létrehozását valamely tagállamban. A harmadik országbeli vállalkozások Unióbeli fióktelepeken keresztül végzett tevékenységeinek rendszeres nyomon követését és értékelését elősegítendő, az illetékes hatóságokat tájékoztatni kell a területükön található fióktelepek által nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek köréről és nagyságrendjéről. |
| --- | --- |

(38)

A 2014/65/EU irányelv 39. cikke alapján az Unióban pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó harmadik országbeli vállalkozások nemzeti szabályozás alá tartoznak, amelyek előírhatják számukra fióktelep létrehozását valamely tagállamban. A harmadik országbeli vállalkozások Unióbeli fióktelepeken keresztül végzett tevékenységeinek rendszeres nyomon követését és értékelését elősegítendő, az illetékes hatóságokat tájékoztatni kell a területükön található fióktelepek által nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek köréről és nagyságrendjéről.

| (39) | A 2009/65/EK (12), a 2011/61/EU (13) és a 2014/59/EU (14) európai parlamenti és tanácsi irányelvben található olyan konkrét kereszthivatkozásokat, amelyek az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv olyan rendelkezéseire utalnak, amelyek ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet alkalmazásának kezdőnapjától már nem alkalmazandók a befektetési vállalkozásokra, az ezen irányelvben és az (EU) 2019/2033 rendeletben található megfelelő rendelkezésekre való hivatkozásoknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(39)

A 2009/65/EK (12), a 2011/61/EU (13) és a 2014/59/EU (14) európai parlamenti és tanácsi irányelvben található olyan konkrét kereszthivatkozásokat, amelyek az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv olyan rendelkezéseire utalnak, amelyek ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet alkalmazásának kezdőnapjától már nem alkalmazandók a befektetési vállalkozásokra, az ezen irányelvben és az (EU) 2019/2033 rendeletben található megfelelő rendelkezésekre való hivatkozásoknak kell tekinteni.

| (40) | Az EBH az EÉPH közreműködésével alapos háttérelemzésen, adatgyűjtésen és konzultáción alapuló jelentést készített egy olyan, valamennyi rendszerszinten nem jelentős befektetési vállalkozás igényeire szabott prudenciális szabályozás kialakítása céljából, amely alapul szolgál a befektetési vállalkozások felülvizsgált prudenciális keretéhez. |
| --- | --- |

(40)

Az EBH az EÉPH közreműködésével alapos háttérelemzésen, adatgyűjtésen és konzultáción alapuló jelentést készített egy olyan, valamennyi rendszerszinten nem jelentős befektetési vállalkozás igényeire szabott prudenciális szabályozás kialakítása céljából, amely alapul szolgál a befektetési vállalkozások felülvizsgált prudenciális keretéhez.

| (41) | Ezen irányelv harmonizált alkalmazásának biztosítása céljából az EBH-nak szabályozástechnikai standardtervezetek kell kidolgoznia annak érdekében, hogy a kritériumok részletes meghatározásával egyes befektetési vállalkozások az 575/2013/EU rendelet hatálya alá kerüljenek, hogy meghatározzák, hogy a székhely szerinti tagállamok és a fogadó tagállamok illetékes hatóságainak milyen információkat kell kicserélniük a felügyelettel összefüggésben, valamint hogy meghatározzák, hogy a befektetési vállalkozásoknak milyen módon kell felmérniük a tevékenységük nagyságrendjét a belső irányítási követelmények céljára és különösen annak értékelésére, hogy kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoknak minősülnek-e. A szabályozástechnikai standardoknak meg kell továbbá határozniuk a javadalmazási rendelkezések vonatkozásában, azon alkalmazottak kategóriáit, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol a vállalkozások kockázati profiljára, valamint azokat a konkrét kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumokat és járulékos tőkeinstrumentumokat, amelyek a javadalmazás változó összetevőjét képezhetik. Végezetül, a szabályozástechnikai standardoknak meg kell határozniuk az egyedi likviditási kockázatokra vonatkozó értékelés során vizsgálandó elemeket, a kiegészítő szavatolótőke-követelményeknek az illetékes hatóságok általi alkalmazását, valamint a felügyeleti kollégiumok működését. A Bizottságnak az EUMSZ 290. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján és az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően az EBH által kidolgozott szabályozástechnikai standardok elfogadása révén ki kell egészítenie ezt az irányelvet. A Bizottságnak és az EBH-nak biztosítania kell, hogy az említett szabályozástechnikai standardokat valamennyi érintett befektetési vállalkozás olyan módon tudja alkalmazni, amely arányban áll az említett befektetési vállalkozások és tevékenységeik jellegével, nagyságrendjével és összetettségével. |
| --- | --- |

(41)

Ezen irányelv harmonizált alkalmazásának biztosítása céljából az EBH-nak szabályozástechnikai standardtervezetek kell kidolgoznia annak érdekében, hogy a kritériumok részletes meghatározásával egyes befektetési vállalkozások az 575/2013/EU rendelet hatálya alá kerüljenek, hogy meghatározzák, hogy a székhely szerinti tagállamok és a fogadó tagállamok illetékes hatóságainak milyen információkat kell kicserélniük a felügyelettel összefüggésben, valamint hogy meghatározzák, hogy a befektetési vállalkozásoknak milyen módon kell felmérniük a tevékenységük nagyságrendjét a belső irányítási követelmények céljára és különösen annak értékelésére, hogy kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoknak minősülnek-e. A szabályozástechnikai standardoknak meg kell továbbá határozniuk a javadalmazási rendelkezések vonatkozásában, azon alkalmazottak kategóriáit, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol a vállalkozások kockázati profiljára, valamint azokat a konkrét kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumokat és járulékos tőkeinstrumentumokat, amelyek a javadalmazás változó összetevőjét képezhetik. Végezetül, a szabályozástechnikai standardoknak meg kell határozniuk az egyedi likviditási kockázatokra vonatkozó értékelés során vizsgálandó elemeket, a kiegészítő szavatolótőke-követelményeknek az illetékes hatóságok általi alkalmazását, valamint a felügyeleti kollégiumok működését. A Bizottságnak az EUMSZ 290. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján és az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően az EBH által kidolgozott szabályozástechnikai standardok elfogadása révén ki kell egészítenie ezt az irányelvet. A Bizottságnak és az EBH-nak biztosítania kell, hogy az említett szabályozástechnikai standardokat valamennyi érintett befektetési vállalkozás olyan módon tudja alkalmazni, amely arányban áll az említett befektetési vállalkozások és tevékenységeik jellegével, nagyságrendjével és összetettségével.

| (42) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra is, hogy az EBH által kidolgozott végrehajtás-technikai standardokat fogadjon el az illetékes hatóságok közötti információcsere és az illetékes hatóságokra vonatkozó nyilvánosságra hozatali kötelezettségek tekintetében, valamint, hogy az EUMSZ 291. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján, valamint az 1093/2010/EU rendelet 15. cikkének és az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkének megfelelően az EÉPH által kidolgozott szabályozástechnikai standardokat fogadjon el. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra is, hogy az EBH által kidolgozott végrehajtás-technikai standardokat fogadjon el az illetékes hatóságok közötti információcsere és az illetékes hatóságokra vonatkozó nyilvánosságra hozatali kötelezettségek tekintetében, valamint, hogy az EUMSZ 291. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján, valamint az 1093/2010/EU rendelet 15. cikkének és az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkének megfelelően az EÉPH által kidolgozott szabályozástechnikai standardokat fogadjon el.

| (43) | Ezen irányelv egységes alkalmazása és a pénzügyi piacok fejleményeinek figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az ezen irányelvben használt fogalommeghatározásoknak, a belső tőke és a kockázatok befektetési vállalkozások általi értékelésének, valamint az illetékes hatóságok felügyeleti felülvizsgálati és értékelési hatásköreinek pontosítása révén ezen irányelv kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (15) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(43)

Ezen irányelv egységes alkalmazása és a pénzügyi piacok fejleményeinek figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az ezen irányelvben használt fogalommeghatározásoknak, a belső tőke és a kockázatok befektetési vállalkozások általi értékelésének, valamint az illetékes hatóságok felügyeleti felülvizsgálati és értékelési hatásköreinek pontosítása révén ezen irányelv kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (15) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (44) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a hatékony és arányos prudenciális keret kialakítását annak biztosítása érdekében, hogy az Unión belül működési engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások megbízható pénzügyi alapon működjenek, és rendezett módon, ügyfeleik érdekeit is figyelembe véve irányítsák őket, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(44)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a hatékony és arányos prudenciális keret kialakítását annak biztosítása érdekében, hogy az Unión belül működési engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások megbízható pénzügyi alapon működjenek, és rendezett módon, ügyfeleik érdekeit is figyelembe véve irányítsák őket, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (45) | A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (16) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt, |
| --- | --- |

(45)

A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (16) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. CÍM

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv az alábbiakra vonatkozó szabályokat állapít meg:

| a) | a befektetési vállalkozások indulótőkéje; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozások indulótőkéje;

| b) | felügyeleti hatáskörök és eszközök a befektetési vállalkozások illetékes hatóságok általi prudenciális felügyeletéhez; |
| --- | --- |

b)

felügyeleti hatáskörök és eszközök a befektetési vállalkozások illetékes hatóságok általi prudenciális felügyeletéhez;

| c) | a befektetési vállalkozások illetékes hatóságok általi prudenciális felügyelete az (EU) 2019/2033 rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban; |
| --- | --- |

c)

a befektetési vállalkozások illetékes hatóságok általi prudenciális felügyelete az (EU) 2019/2033 rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban;

| d) | az illetékes hatóságokra vonatkozó nyilvánosságra hozatali követelmények a befektetési vállalkozások prudenciális szabályozása és felügyelete terén. |
| --- | --- |

d)

az illetékes hatóságokra vonatkozó nyilvánosságra hozatali követelmények a befektetési vállalkozások prudenciális szabályozása és felügyelete terén.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez az irányelv a 2014/65/EU irányelv szerint engedélyezett és felügyelt befektetési vállalkozásokra alkalmazandó.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, ezen irányelv IV. és V. címe nem alkalmazandó az (EU) 2019/2033 rendelet 1. cikkének (2) és (5) bekezdésében említett befektetési vállalkozásokra, amelyeket a 2013/36/EU irányelv VII. és VIII. címe szerinti prudenciális követelmények betartása tekintetében az (EU) 2019/2033 rendelet 1. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban kell felügyelni.

3. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás”: olyan vállalkozás, amelynek fő tevékenysége ingatlantulajdonlás vagy -kezelés, adatkezelési szolgáltatások nyújtása vagy más olyan hasonló tevékenység, amely egy vagy több intézmény fő tevékenysége mellett járulékos tevékenységnek minősül; |
| --- | --- |

1.

„kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás”: olyan vállalkozás, amelynek fő tevékenysége ingatlantulajdonlás vagy -kezelés, adatkezelési szolgáltatások nyújtása vagy más olyan hasonló tevékenység, amely egy vagy több intézmény fő tevékenysége mellett járulékos tevékenységnek minősül;

| 2. | „engedélyezés”: a befektetési vállalkozásnak a 2014/65/EU irányelv 5. cikkével összhangban történő engedélyezése; |
| --- | --- |

2.

„engedélyezés”: a befektetési vállalkozásnak a 2014/65/EU irányelv 5. cikkével összhangban történő engedélyezése;

| 3. | „fióktelep”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott fióktelep; |
| --- | --- |

3.

„fióktelep”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott fióktelep;

| 4. | „szoros kapcsolat”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 35. pontjában meghatározott szoros kapcsolat; |
| --- | --- |

4.

„szoros kapcsolat”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 35. pontjában meghatározott szoros kapcsolat;

| 5. | „illetékes hatóság”: valamely tagállam nemzeti joga által hivatalosan elismert és az adott tagállamban működő felügyeleti rendszer részeként a befektetési vállalkozások ezen irányelvvel összhangban történő felügyeletére felhatalmazott tagállami hatóság vagy szervezet; |
| --- | --- |

5.

„illetékes hatóság”: valamely tagállam nemzeti joga által hivatalosan elismert és az adott tagállamban működő felügyeleti rendszer részeként a befektetési vállalkozások ezen irányelvvel összhangban történő felügyeletére felhatalmazott tagállami hatóság vagy szervezet;

| 6. | „árutőzsdei kereskedő és kibocsátásiegység-kereskedő”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 150. pontjában meghatározott árutőzsdei és kibocsátásiegység-kereskedő; |
| --- | --- |

6.

„árutőzsdei kereskedő és kibocsátásiegység-kereskedő”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 150. pontjában meghatározott árutőzsdei és kibocsátásiegység-kereskedő;

| 7. | „ellenőrzés”: a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) 22. cikkében, illetve az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) értelmében a befektetési vállalkozásokra vonatkozó számviteli standardokban meghatározott, az anyavállalat és a leányvállalat közötti kapcsolat, illetve egy természetes vagy jogi személy és egy vállalkozás közötti hasonló kapcsolat; |
| --- | --- |

7.

„ellenőrzés”: a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) 22. cikkében, illetve az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) értelmében a befektetési vállalkozásokra vonatkozó számviteli standardokban meghatározott, az anyavállalat és a leányvállalat közötti kapcsolat, illetve egy természetes vagy jogi személy és egy vállalkozás közötti hasonló kapcsolat;

| 8. | „a csoporttőketesztnek való megfelelés”: egy befektetésivállalkozás-csoport anyavállalatának megfelelése az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke szerinti követelményeknek; |
| --- | --- |

8.

„a csoporttőketesztnek való megfelelés”: egy befektetésivállalkozás-csoport anyavállalatának megfelelése az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke szerinti követelményeknek;

| 9. | „hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet; |
| --- | --- |

9.

„hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet;

| 10. | „származtatott termékek” a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) 2. cikke (1) bekezdésének 29. pontjában meghatározott származtatott termékek; |
| --- | --- |

10.

„származtatott termékek” a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) 2. cikke (1) bekezdésének 29. pontjában meghatározott származtatott termékek;

| 11. | „pénzügyi vállalkozás”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontjában meghatározott pénzügyi vállalkozás; |
| --- | --- |

11.

„pénzügyi vállalkozás”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontjában meghatározott pénzügyi vállalkozás;

| 12. | „nemi szempontból semleges javadalmazási szabályzat”: az (EU) 2019/878 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (20) módosított 2013/36/EU irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 65. pontjában meghatározott nemi szempontból semleges javadalmazási szabályzat; |
| --- | --- |

12.

„nemi szempontból semleges javadalmazási szabályzat”: az (EU) 2019/878 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (20) módosított 2013/36/EU irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 65. pontjában meghatározott nemi szempontból semleges javadalmazási szabályzat;

| 13. | „csoport”: a 2013/34/EU irányelv 2. cikkének 11. pontjában meghatározott csoport; |
| --- | --- |

13.

„csoport”: a 2013/34/EU irányelv 2. cikkének 11. pontjában meghatározott csoport;

| 14. | „összevont helyzet”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 11. pontjában meghatározott összevont helyzet; |
| --- | --- |

14.

„összevont helyzet”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 11. pontjában meghatározott összevont helyzet;

| 15. | „csoportfelügyeleti hatóság”: az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalatok és az EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalatok vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatok által ellenőrzött befektetési vállalkozások csoporttőketesztnek való megfelelésének felügyeletéért felelős illetékes hatóság; |
| --- | --- |

15.

„csoportfelügyeleti hatóság”: az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalatok és az EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalatok vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatok által ellenőrzött befektetési vállalkozások csoporttőketesztnek való megfelelésének felügyeletéért felelős illetékes hatóság;

| 16. | „székhely szerinti tagállam”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdése 55. pontjának a) alpontjában meghatározott, székhely szerinti tagállam; |
| --- | --- |

16.

„székhely szerinti tagállam”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdése 55. pontjának a) alpontjában meghatározott, székhely szerinti tagállam;

| 17. | „fogadó tagállam”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 56. pontjában meghatározott fogadó tagállam; |
| --- | --- |

17.

„fogadó tagállam”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 56. pontjában meghatározott fogadó tagállam;

| 18. | „indulótőke”: a befektetési vállalkozásként történő engedélyezéshez szükséges tőke, amelynek összegét és típusait a 9. és a 11. cikk határozza meg; |
| --- | --- |

18.

„indulótőke”: a befektetési vállalkozásként történő engedélyezéshez szükséges tőke, amelynek összegét és típusait a 9. és a 11. cikk határozza meg;

| 19. | „befektetési vállalkozás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

19.

„befektetési vállalkozás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás;

| 20. | „befektetésivállalkozás-csoport”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 25. pontjában meghatározott befektetésivállalkozás-csoport; |
| --- | --- |

20.

„befektetésivállalkozás-csoport”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 25. pontjában meghatározott befektetésivállalkozás-csoport;

| 21. | „befektetési holding társaság”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 23. pontjában meghatározott befektetési holding társaság; |
| --- | --- |

21.

„befektetési holding társaság”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 23. pontjában meghatározott befektetési holding társaság;

| 22. | „befektetési szolgáltatások és tevékenységek”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában meghatározott befektetési szolgáltatások és tevékenységek; |
| --- | --- |

22.

„befektetési szolgáltatások és tevékenységek”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában meghatározott befektetési szolgáltatások és tevékenységek;

| 23. | „vezető testület”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 36. pontjában meghatározott vezető testület; |
| --- | --- |

23.

„vezető testület”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 36. pontjában meghatározott vezető testület;

| 24. | „vezető testület felügyeleti funkcióban”: a vezető testületnek a vezetői döntéshozatal felügyeletét és monitorozását ellátó szerepe; |
| --- | --- |

24.

„vezető testület felügyeleti funkcióban”: a vezető testületnek a vezetői döntéshozatal felügyeletét és monitorozását ellátó szerepe;

| 25. | „vegyes pénzügyi holding társaság”: a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 2. cikkének 15. pontjában meghatározott vegyes pénzügyi holding társaság; |
| --- | --- |

25.

„vegyes pénzügyi holding társaság”: a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 2. cikkének 15. pontjában meghatározott vegyes pénzügyi holding társaság;

| 26. | „vegyes tevékenységű holdingtársaság”: olyan anyavállalat, amely a 2002/87/EK irányelv értelmében nem minősül pénzügyi holdingtársaságnak, befektetési holdingtársaságnak, hitelintézetnek, befektetési vállalkozásnak vagy vegyes pénzügyi holdingtársaságnak, és amelynek a leányvállalatai közül legalább egy befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

26.

„vegyes tevékenységű holdingtársaság”: olyan anyavállalat, amely a 2002/87/EK irányelv értelmében nem minősül pénzügyi holdingtársaságnak, befektetési holdingtársaságnak, hitelintézetnek, befektetési vállalkozásnak vagy vegyes pénzügyi holdingtársaságnak, és amelynek a leányvállalatai közül legalább egy befektetési vállalkozás;

| 27. | „felső vezetés”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 37. pontjában meghatározott felső vezetés; |
| --- | --- |

27.

„felső vezetés”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 37. pontjában meghatározott felső vezetés;

| 28. | „anyavállalat”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 32. pontjában meghatározott anyavállalat; |
| --- | --- |

28.

„anyavállalat”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 32. pontjában meghatározott anyavállalat;

| 29. | „leányvállalat”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 33. pontjában meghatározott leányvállalat; |
| --- | --- |

29.

„leányvállalat”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 33. pontjában meghatározott leányvállalat;

| 30. | „rendszerkockázat”: a 2013/36/EU irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 10. pontjában meghatározott rendszerkockázat; |
| --- | --- |

30.

„rendszerkockázat”: a 2013/36/EU irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 10. pontjában meghatározott rendszerkockázat;

| 31. | „EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 56. pontjában meghatározott EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat; |
| --- | --- |

31.

„EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 56. pontjában meghatározott EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat;

| 32. | „EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalat”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 57. pontjában meghatározott EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalat; |
| --- | --- |

32.

„EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalat”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 57. pontjában meghatározott EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalat;

| 33. | „EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 58. pontjában meghatározott EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat. |
| --- | --- |

33.

„EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat”: az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 58. pontjában meghatározott EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 58. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése érdekében az (1) bekezdés szerinti fogalommeghatározások pontosítása révén:

| a) | ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

a)

ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében;

| b) | az ezen irányelv alkalmazása során a pénzügyi piacokon bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

b)

az ezen irányelv alkalmazása során a pénzügyi piacokon bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében.

II. CÍM

ILLETÉKES HATÓSÁGOK

4. cikk

Az illetékes hatóságok kijelölése és hatáskörei

(1)   A tagállamok kijelölik azt az egy vagy több illetékes hatóságot, amely ellátja az ezen irányelvben és az (EU) 2019/2033 rendeletben meghatározott funkciókat és feladatokat. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, az EBH-t és az EÉPH-t e kijelölésről, és több illetékes hatóság esetén az egyes illetékes hatóságok funkcióiról és feladatairól.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok felügyeljék a befektetési vállalkozások, illetve adott esetben a befektetési holding társaságok és a vegyes pénzügyi holding társaságok tevékenységeit annak értékelése céljából, hogy azok teljesítik-e az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet szerinti kötelezettségeket.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok az összes szükséges hatáskörrel – a helyszíni ellenőrzéseknek a 14. cikk szerinti végrehajtására vonatkozó hatáskört is ideértve – rendelkezzenek ahhoz, hogy meg tudják szerezni azokat a szükséges információkat, amelyek alapján értékelni tudják, hogy a befektetési vállalkozások, illetve adott esetben a befektetési holding társaságok és a vegyes pénzügyi holding társaságok teljesítik-e az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet szerinti kötelezettségeket, valamint ki tudják vizsgálni az említett kötelezettségek esetleges megsértését.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok rendelkezzenek az ezen irányelvben meghatározott prudenciális felügyeleti, vizsgálati és szankcionálási feladatok elvégzéséhez szükséges szakértelemmel, erőforrásokkal, működési kapacitással, hatáskörrel és függetlenséggel.

(5)   A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy a befektetési vállalkozásoknak biztosítaniuk kell illetékes hatóságaik számára mindazokat az információkat, amelyek szükségesek annak értékeléséhez, hogy a befektetési vállalkozások megfelelnek-e az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseknek és az (EU) 2019/2033 rendeletnek. A befektetési vállalkozások belső ellenőrzési mechanizmusainak, illetve adminisztratív és számviteli eljárásainak bármikor lehetővé kell tenniük az illetékes hatóságok számára annak ellenőrzését, hogy e vállalkozások megfelelnek-e az említett rendelkezéseknek.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozások rögzítsék minden olyan tranzakciójukat, és dokumentálják mindazokat a rendszereket és eljárásokat, amelyek ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet hatálya alá tartoznak, mégpedig oly módon, hogy az illetékes hatóságok mindenkor értékelni tudják az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseknek és az (EU) 2019/2033 rendeletnek való megfelelést.

5. cikk

Az illetékes hatóságok mérlegelési jogköre az 575/2013/EU rendelet követelményeinek egyes befektetési vállalkozásokra való kiterjesztését illetően

(1)   Az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy az (EU) 2019/2033 rendelet 1. cikke (2) bekezdése első albekezdésének c) pontjával összhangban az 575/2013/EU rendeletben meghatározott követelményeket alkalmazzák a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában felsorolt bármely tevékenységet végző befektetési vállalkozásra, amennyiben az adott befektetési vállalkozás összevont alapon számított eszközeinek összértéke a megelőző 12 hónap átlagában számítva legalább 5 milliárd EUR, és fennáll az alábbi esetek közül egy vagy több:

| a) | a befektetési vállalkozás említett tevékenységei olyan nagyságrendűek, hogy a vállalkozás csődje vagy pénzügyi nehézségei rendszerszintű kockázathoz vezethetnek; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás említett tevékenységei olyan nagyságrendűek, hogy a vállalkozás csődje vagy pénzügyi nehézségei rendszerszintű kockázathoz vezethetnek;

| b) | a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja szerinti klíringtag; |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja szerinti klíringtag;

| c) | az illetékes hatóság a befektetési vállalkozás mérete, valamint tevékenységeinek jellege, nagyságrendje és összetettsége alapján ezt szükségesnek tartja, figyelembe véve az arányosság elvét, valamint az alábbi tényezők közül egyet vagy többet:






  i. | a befektetési vállalkozás jelentősége az Unió vagy az adott tagállam gazdasága szempontjából; |
| --- | --- | --- |

c)

az illetékes hatóság a befektetési vállalkozás mérete, valamint tevékenységeinek jellege, nagyságrendje és összetettsége alapján ezt szükségesnek tartja, figyelembe véve az arányosság elvét, valamint az alábbi tényezők közül egyet vagy többet:

i.

a befektetési vállalkozás jelentősége az Unió vagy az adott tagállam gazdasága szempontjából;

| ii. | a befektetési vállalkozás határokon átnyúló tevékenységeinek jelentősége; |
| --- | --- |

ii.

a befektetési vállalkozás határokon átnyúló tevékenységeinek jelentősége;

| iii. | a befektetési vállalkozás mennyire szorosan kapcsolódik a pénzügyi rendszerhez. |
| --- | --- |

iii.

a befektetési vállalkozás mennyire szorosan kapcsolódik a pénzügyi rendszerhez.

(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az árutőzsdei kereskedőkre és a kibocsátásiegység-kereskedőkre, a kollektív befektetési vállalkozásokra és a biztosítókra.

(3)   Amennyiben egy illetékes hatóság az (1) bekezdéssel összhangban úgy dönt, hogy az 575/2013/EU rendeletben meghatározott követelményeket alkalmazza valamely befektetési vállalkozásra, az említett vállalkozásra vonatkozóan felügyeletet kell gyakorolni a 2013/36/EU irányelv VII. és VIII. címében foglalt prudenciális követelményeknek való megfelelést illetően.

(4)   Ha egy illetékes hatóság úgy dönt, hogy visszavonja az (1) bekezdéssel összhangban hozott döntését, erről haladéktalanul értesítenie kell a befektetési vállalkozást.

Az illetékes hatóság (1) bekezdés szerinti döntése nem alkalmazandó többé, amennyiben a befektetési vállalkozás már nem teljesíti az abban meghatározott – a megelőző tizenkét egymást követő hónap átlagában számított – küszöbértéket.

(5)   Az illetékes hatóságoknak haladéktalanul tájékoztatniuk kell az EBH-t az (1), a (3) és a (4) bekezdéssel összhangban hozott döntéseikről.

(6)   Az EBH-nak az EÉPH-val konzultálva szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia az (1) bekezdés a) és b) pontjában szereplő kritériumok részletes meghatározása és következetes alkalmazásának biztosítása céljából.

Az EBH-nak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2020. december 26-ig kell benyújtania a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt az irányelvet a második albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

6. cikk

Tagállamon belüli együttműködés

(1)   Az illetékes hatóságoknak szorosan együtt kell működniük a tagállamukban a hitelintézetek és pénzügyi vállalkozások felügyeletéért felelős állami hatóságokkal, illetve szervezetekkel. A tagállamok megkövetelik, hogy az említett illetékes hatóságok és állami hatóságok, illetve szervezetek haladéktalanul cseréljék ki egymással az összes olyan információt, amely kötelezettségeik és feladataik ellátásához alapvetően fontos vagy releváns.

(2)   A 2014/65/EU irányelv 67. cikke alapján kijelölt hatóságoktól eltérő illetékes hatóságoknak mechanizmust kell kialakítaniuk az előbbi hatóságokkal való együttműködésre, valamint a kötelezettségeik és feladataik ellátása szempontjából releváns összes információ kicserélésére.

7. cikk

A Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerén belül folytatott együttműködés

(1)   Feladataik teljesítése során, az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet alapján elfogadott jogszabályi rendelkezések alkalmazásakor az illetékes hatóságoknak szem előtt kell tartaniuk a felügyeleti eszközök és a felügyeleti gyakorlatok közelítését.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | az illetékes hatóságok mint a PFER tagjai bizalmon és teljes körű kölcsönös tiszteleten alapuló együttműködést alakítsanak ki, különösen a megfelelő, megbízható és teljes körű információk egymás közötti, valamint a PFER más tagjaira is kiterjedő cseréjének biztosítása terén; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóságok mint a PFER tagjai bizalmon és teljes körű kölcsönös tiszteleten alapuló együttműködést alakítsanak ki, különösen a megfelelő, megbízható és teljes körű információk egymás közötti, valamint a PFER más tagjaira is kiterjedő cseréjének biztosítása terén;

| b) | az illetékes hatóságok részt vegyenek az EBH tevékenységeiben és adott esetben ezen irányelv 48. cikkében és a 2013/36/EU irányelv 116. cikkében említett felügyeleti kollégiumokban; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok részt vegyenek az EBH tevékenységeiben és adott esetben ezen irányelv 48. cikkében és a 2013/36/EU irányelv 116. cikkében említett felügyeleti kollégiumokban;

| c) | az illetékes hatóságok mindent megtegyenek azért, hogy biztosítsák az EBH által az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelően kibocsátott iránymutatásoknak és ajánlásoknak való megfelelést, valamint reagáljanak az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) által az 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 16. cikke szerint kiadott figyelmeztetésekre és ajánlásokra; |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóságok mindent megtegyenek azért, hogy biztosítsák az EBH által az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelően kibocsátott iránymutatásoknak és ajánlásoknak való megfelelést, valamint reagáljanak az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) által az 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 16. cikke szerint kiadott figyelmeztetésekre és ajánlásokra;

| d) | az illetékes hatóságok szorosan együttműködjenek az ERKT-val; |
| --- | --- |

d)

az illetékes hatóságok szorosan együttműködjenek az ERKT-val;

| e) | az illetékes hatóságokra ruházott feladatok és hatáskörök ne akadályozzák az általuk az EBH vagy az ERKT tagjaként, illetve ezen irányelvvel és az (EU) 2019/2033 rendelettel összhangban elvégzendő feladatok ellátását. |
| --- | --- |

e)

az illetékes hatóságokra ruházott feladatok és hatáskörök ne akadályozzák az általuk az EBH vagy az ERKT tagjaként, illetve ezen irányelvvel és az (EU) 2019/2033 rendelettel összhangban elvégzendő feladatok ellátását.

8. cikk

A felügyelet uniós dimenziója

Az egyes tagállamok illetékes hatóságainak az általános feladataik végrehajtása során – és különösen vészhelyzetekben – az adott időben rendelkezésre álló információk alapján megfelelő módon mérlegelniük kell a döntéseik által a többi érintett tagállam pénzügyi rendszerének stabilitására, valamint az Unió egészére gyakorolt hatást.

III. CÍM

INDULÓTŐKE

9. cikk

Indulótőke

(1)   A 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában felsorolt bármely befektetési szolgáltatás nyújtásának vagy bármely befektetési tevékenység végzésének engedélyezéséhez a 2014/65/EU irányelv 15. cikke értelmében a befektetési vállalkozásoktól megkövetelt indulótőke 750 000 EUR.

(2)   A 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 1., 2., 4., 5. és 7. pontjában felsorolt bármely befektetési szolgáltatás nyújtásának vagy bármely befektetési tevékenység végzésének engedélyezéséhez az ügyfelei pénzének vagy értékpapírjainak tartására nem jogosult befektetési vállalkozásoktól a 2014/65/EU irányelv 15. cikke értelmében megkövetelt indulótőke 75 000 EUR.

(3)   Az e cikk (1), (2) és (4) bekezdésében foglaltaktól eltérő befektetési vállalkozásoktól a 2014/65/EU irányelv 15. cikke értelmében megkövetelt indulótőke 150 000 EUR.

(4)   A 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 9. pontjában felsorolt befektetési szolgáltatások nyújtásának vagy befektetési tevékenységek végzésének engedélyezéséhez a befektetési vállalkozásoktól megkövetelt indulótőke 750 000 EUR, amennyiben az adott befektetési vállalkozás saját számlára történő kereskedést folytat, illetve engedélyezték számára a saját számlára történő kereskedést.

10. cikk

Az indulótőkére való hivatkozások a 2013/36/EU irányelvben

Az indulótőkének az ezen irányelv 9. cikkében meghatározott szintjére való hivatkozások 2021. június 26-tól a következők szerint váltják fel a más uniós jogi aktusokban található, az indulótőkének a 2013/36/EU irányelvben meghatározott szintjére való hivatkozásokat:

| a) | a befektetési vállalkozások indulótőkéjére való, a 2013/36/EU irányelv 28. cikkében foglalt hivatkozások az ezen irányelv 9. cikkének (1) bekezdésére való hivatkozásokként értelmezendőek; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozások indulótőkéjére való, a 2013/36/EU irányelv 28. cikkében foglalt hivatkozások az ezen irányelv 9. cikkének (1) bekezdésére való hivatkozásokként értelmezendőek;

| b) | a befektetési vállalkozások indulótőkéjére való, a 2013/36/EU irányelv 29. és 31. cikkében foglalt hivatkozások a befektetési vállalkozás befektetési szolgáltatásainak és tevékenységeinek típusától függően az ezen irányelv 9. cikkének (2), (3) vagy (4) bekezdésére való hivatkozásokként értelmezendőek; |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozások indulótőkéjére való, a 2013/36/EU irányelv 29. és 31. cikkében foglalt hivatkozások a befektetési vállalkozás befektetési szolgáltatásainak és tevékenységeinek típusától függően az ezen irányelv 9. cikkének (2), (3) vagy (4) bekezdésére való hivatkozásokként értelmezendőek;

| c) | az indulótőkére való, a 2013/36/EU irányelv 30. cikkében foglalt hivatkozások az ezen irányelv 9. cikkének (1) bekezdésére való hivatkozásokként értelmezendőek. |
| --- | --- |

c)

az indulótőkére való, a 2013/36/EU irányelv 30. cikkében foglalt hivatkozások az ezen irányelv 9. cikkének (1) bekezdésére való hivatkozásokként értelmezendőek.

11. cikk

Az indulótőke összetétele

A befektetési vállalkozások indulótőkéjének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke szerinti elemekből kell állnia.

IV. CÍM

PRUDENCIÁLIS FELÜGYELET

1. FEJEZET

A prudenciális felügyelet elvei

1. Szakasz

A székhely szerinti és a fogadó tagállam hatáskörei és feladatai

12. cikk

A székhely szerinti és a fogadó tagállam illetékes hatóságainak hatásköre

A befektetési vállalkozások prudenciális felügyelete a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságainak felelőssége, az ezen irányelvben foglalt olyan rendelkezések sérelme nélkül, amelyek a fogadó tagállam illetékes hatóságaira ruháznak felelősséget.

13. cikk

A különböző tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködés

(1)   A különböző tagállamok illetékes hatóságainak szorosan együtt kell működniük az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet szerinti feladataik ellátása érdekében, különösen azáltal, hogy haladéktalanul megosztják egymással a befektetési vállalkozásokkal kapcsolatos, többek között az alábbiakra vonatkozó információkat:

| a) | a befektetési vállalkozás irányítási és tulajdonosi szerkezete; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás irányítási és tulajdonosi szerkezete;

| b) | a szavatolótőke-követelményeknek a befektetési vállalkozás általi teljesítése; |
| --- | --- |

b)

a szavatolótőke-követelményeknek a befektetési vállalkozás általi teljesítése;

| c) | a koncentrációs kockázatra vonatkozó követelményeknek és a likviditási követelményeknek a befektetési vállalkozás általi teljesítése; |
| --- | --- |

c)

a koncentrációs kockázatra vonatkozó követelményeknek és a likviditási követelményeknek a befektetési vállalkozás általi teljesítése;

| d) | a befektetési vállalkozás adminisztratív és számviteli eljárásai, valamint belső ellenőrzési mechanizmusai; |
| --- | --- |

d)

a befektetési vállalkozás adminisztratív és számviteli eljárásai, valamint belső ellenőrzési mechanizmusai;

| e) | a befektetési vállalkozás jelentette kockázatot potenciálisan befolyásoló bármely más releváns tényező. |
| --- | --- |

e)

a befektetési vállalkozás jelentette kockázatot potenciálisan befolyásoló bármely más releváns tényező.

(2)   A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságainak azonnal át kell adniuk a fogadó tagállam illetékes hatóságainak minden olyan információt és megállapítást, amely a befektetési vállalkozások által a fogadó tagállamban az ügyfelek védelmére vagy a pénzügyi rendszer stabilitására jelentett, a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai által a befektetési vállalkozások tevékenységei feletti felügyelet ellátása során azonosított potenciális problémákkal és kockázatokkal kapcsolatosak.

(3)   A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságainak a (2) bekezdésben említett potenciális problémák és kockázatok elhárításához vagy megszüntetéséhez szükséges minden szükséges intézkedést meg kell tenniük a fogadó tagállam illetékes hatóságai által átadott információk alapján. A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságainak kérésre részletes magyarázatot kell adniuk a fogadó tagállam illetékes hatóságainak arról, hogy az utóbbiak által átadott információkat és megállapításokat hogyan vették figyelembe.

(4)   Ha a (2) bekezdésben említett információk és megállapítások közlését követően a fogadó tagállam illetékes hatóságai úgy vélik, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai nem tették meg a (3) bekezdésben említett szükséges intézkedéseket, a fogadó tagállam illetékes hatóságai a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának, az EBH-nak és az EÉPH-nak a tájékoztatását követően meghozhatják a megfelelő intézkedéseket a szolgáltatásokat igénybe vevő ügyfelek, illetve a pénzügyi rendszer stabilitásának védelme érdekében.

Az illetékes hatóságok az EBH elé utalhatják azokat az eseteket, amelyekben valamely együttműködés – különösen információcsere – iránti megkeresést elutasítottak, vagy arra észszerű időn belül nem reagáltak. Az EUMSZ 258. cikkének sérelme nélkül, az EBH az említett esetekben az 1093/2010/EU rendelet 19. cikke által rá ruházott hatásköröknek megfelelően járhat el. Az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban, az EBH saját kezdeményezésére is segítheti az illetékes hatóságokat az e cikk szerinti információcserére vonatkozó megállapodás elérésében.

(5)   A székhely szerinti tagállam azon illetékes hatóságai, amelyek nem értenek egyet a fogadó tagállam illetékes hatóságainak intézkedéseivel, az ügyet az EBH elé utalhatják, amelynek az 1093/2010/EU rendelet 19. cikkében rögzített eljárásnak megfelelően kell eljárnia. Ha az EBH az említett cikknek megfelelően eljár, egy hónapon belül határozatot kell hoznia.

(6)   Az (EU) 2019/2033 rendelet 23. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában meghatározott feltétel teljesülésének értékelése céljából a befektetési vállalkozás székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága információkat kérhet valamely klíringtag székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságától a szóban forgó befektetési vállalkozás letéti követelményeinek kiszámításához használt letéti modellekre és paraméterekre vonatkozóan.

(7)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett információk típusára és jellegére vonatkozó követelmények meghatározása céljából.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt az irányelvet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

(8)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve végrehajtás-technikai standardtervezeteket kell kidolgoznia az információmegosztási követelményekhez szükséges, a befektetési vállalkozások felügyeletét várhatóan megkönnyítő egységes formanyomtatványok, táblák és eljárások kialakítása céljából.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat az 1093/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban elfogadja.

(9)   Az EBH-nak a (7) és a (8) bekezdésben említett technikai standardtervezeteket 2021. június 26-ig kell benyújtania a Bizottságnak.

14. cikk

Másik tagállamban létesített fióktelepek helyszíni ellenőrzése és vizsgálata

(1)   A fogadó tagállamok gondoskodnak arról, hogy amennyiben egy másik tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozás fióktelepen keresztül folytat tevékenységet, a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai a fogadó tagállam illetékes hatóságainak tájékoztatását követően maguk elvégezhessék, vagy az általuk erre a célra kijelölt közvetítők útján végrehajtathassák a 13. cikk (1) bekezdésében említett információk helyszíni ellenőrzését és az ilyen fióktelepek vizsgálatát.

(2)   A fogadó tagállam illetékes hatóságainak – felügyeleti célokból, és amennyiben azt a fogadó tagállam pénzügyi rendszerének stabilitása szempontjából lényegesnek ítélik – hatáskörrel kell rendelkezniük a befektetési vállalkozások fióktelepei által a területükön végzett tevékenységek eseti alapú helyszíni ellenőrzésének és vizsgálatának lefolytatására, valamint a fiókteleptől az annak tevékenységeire vonatkozó információk bekérésére.

Az ilyen ellenőrzések és vizsgálatok elvégzése előtt a fogadó tagállam illetékes hatóságainak haladéktalanul konzultálniuk kell a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságaival.

A fogadó tagállam illetékes hatóságainak az ellenőrzés és vizsgálat elvégzését követően a lehető legrövidebb időn belül továbbítaniuk kell a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságainak az érintett befektetési vállalkozás kockázatértékelése szempontjából lényeges információkat és megállapításokat.

2. Szakasz

Szakmai titoktartás és adatszolgáltatás

15. cikk

Szakmai titoktartás és a bizalmas információk cseréje

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet alkalmazásával összefüggésben szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozzon az illetékes hatóságokra és az általuk alkalmazott vagy a múltban alkalmazott összes személyre, ideértve a 2014/65/EU irányelv 76. cikkének (1) bekezdésében említett személyeket is.

A hivatali kötelezettségeik teljesítése során ezen illetékes hatóságok és személyek tudomására jutó bizalmas információk csak összefoglaló vagy összesített formában fedhetők fel, és csak oly módon, hogy – a büntetőjog hatálya alá tartozó esetek kivételével – ezen információk alapján konkrét befektetési vállalkozások és személyek ne legyenek azonosíthatók.

Ha a befektetési vállalkozást fizetésképtelennek nyilvánították vagy kényszerfelszámolására kerül sor, a harmadik feleket nem érintő bizalmas információk a polgári vagy kereskedelmi eljárásokban felfedhetők, ha erre a szóban forgó eljárás lefolytatásához szükség van.

(2)   Az illetékes hatóságok az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet alapján gyűjtött, kicserélt vagy továbbított bizalmas információkat a feladataik ellátásához és különösen az alábbi célokra használhatják fel:

| a) | az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet szerinti prudenciális szabályok figyelemmel kísérése; |
| --- | --- |

a)

az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet szerinti prudenciális szabályok figyelemmel kísérése;

| b) | szankciók kiszabása; |
| --- | --- |

b)

szankciók kiszabása;

| c) | az illetékes hatóságok határozataival szembeni közigazgatási fellebbezések során; |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóságok határozataival szembeni közigazgatási fellebbezések során;

| d) | a 23. cikk alapján kezdeményezett bírósági eljárásokban. |
| --- | --- |

d)

a 23. cikk alapján kezdeményezett bírósági eljárásokban.

(3)   Az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet alapján bizalmas információkhoz jutó természetes és jogi személyek, valamint illetékes hatóságnak nem minősülő egyéb szervezetek kizárólag az illetékes hatóság által kifejezetten meghatározott célokra vagy a nemzeti joggal összhangban használhatják fel ezen információkat.

(4)   Az illetékes hatóságok kicserélhetik egymással a bizalmas információkat a (2) bekezdésben meghatározott célokra, kifejezetten meghatározhatják ezen információk kezelésének módját, és kifejezetten korlátozhatják ezen információk továbbítását.

(5)   Az (1) bekezdésben említett kötelezettség nem akadályozhatja az illetékes hatóságokat abban, hogy továbbítsák a Bizottságnak a hatáskörei gyakorlásához szükséges bizalmas információkat.

(6)   Az illetékes hatóságok átadhatják az EBH-nak, az EÉPH-nak, az ERKT-nak, a tagállami központi bankoknak, a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) és az Európai Központi Banknak mint monetáris hatóságoknak, illetve adott esetben a fizetési és elszámolási rendszerek felügyeletére hatáskörrel rendelkező állami hatóságoknak a hatásköreik gyakorlásához szükséges bizalmas információkat.

16. cikk

Az információcseréről harmadik országokkal kötendő együttműködési megállapodások

Az ezen irányelv vagy az (EU) 2019/2033 rendelet szerinti felügyeleti feladataik ellátása, valamint információcsere céljából az illetékes hatóságok, az EBH és az EÉPH az 1093/2010/EU rendelet, illetve adott esetben az 1095/2010/EU rendelet 33. cikkével összhangban együttműködési megállapodásokat köthetnek harmadik országbeli felügyeleti hatóságokkal és az alábbi feladatokat ellátó harmadik országbeli hatóságokkal és szervekkel, feltéve, hogy az átadott információk legalább az ezen irányelv 15. cikkében előírt szakmai titoktartási garanciákkal egyenértékű garanciák hatálya alá tartoznak:

| a) | a pénzügyi vállalkozások és a pénzügyi piacok felügyelete, beleértve a központi szerződő félként való működésre engedélyezett pénzügyi szervezetek felügyeletét is, amennyiben a központi szerződő felek elismerésére a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) 25. cikkével összhangban sor került; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi vállalkozások és a pénzügyi piacok felügyelete, beleértve a központi szerződő félként való működésre engedélyezett pénzügyi szervezetek felügyeletét is, amennyiben a központi szerződő felek elismerésére a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) 25. cikkével összhangban sor került;

23

| b) | befektetési vállalkozások felszámolása és csődeljárása, valamint hasonló eljárások; |
| --- | --- |

b)

befektetési vállalkozások felszámolása és csődeljárása, valamint hasonló eljárások;

| c) | befektetési vállalkozások felszámolásában és csődeljárásában, illetve hasonló eljárásokban érintett szervezetek felügyelete; |
| --- | --- |

c)

befektetési vállalkozások felszámolásában és csődeljárásában, illetve hasonló eljárásokban érintett szervezetek felügyelete;

| d) | pénzügyi vállalkozások vagy kártalanítási rendszereket működtető intézmények jogszabály által előírt könyvvizsgálata; |
| --- | --- |

d)

pénzügyi vállalkozások vagy kártalanítási rendszereket működtető intézmények jogszabály által előírt könyvvizsgálata;

| e) | a pénzügyi vállalkozások beszámolóinak jogszabály által előírt könyvvizsgálatával megbízott személyek felügyelete; |
| --- | --- |

e)

a pénzügyi vállalkozások beszámolóinak jogszabály által előírt könyvvizsgálatával megbízott személyek felügyelete;

| f) | a kibocsátási egységek piacán tevékenykedő személyek felügyelete annak érdekében, hogy átfogó képet lehessen alkotni a pénzügyi piacokról és az azonnali ügyletek piacáról; |
| --- | --- |

f)

a kibocsátási egységek piacán tevékenykedő személyek felügyelete annak érdekében, hogy átfogó képet lehessen alkotni a pénzügyi piacokról és az azonnali ügyletek piacáról;

| g) | a mezőgazdasági áru alapú származtatott termékek piacán tevékenykedő személyek felügyelete annak érdekében, hogy átfogó képet lehessen alkotni a pénzügyi piacokról és az azonnali ügyletek piacáról. |
| --- | --- |

g)

a mezőgazdasági áru alapú származtatott termékek piacán tevékenykedő személyek felügyelete annak érdekében, hogy átfogó képet lehessen alkotni a pénzügyi piacokról és az azonnali ügyletek piacáról.

17. cikk

Az éves és az összevont éves beszámolók ellenőrzéséért felelős személyek feladatai

A tagállamok előírják, hogy a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (24) megfelelően engedéllyel rendelkező bármely olyan személy, aki valamely befektetési vállalkozásban a 2009/65/EK irányelv 73. cikkében vagy a 2013/34/EU irányelv 34. cikkében meghatározott feladatokat vagy bármely más jogszabályban előírt feladatokat végez, köteles haladéktalanul jelenteni az illetékes hatóságoknak minden olyan, az adott befektetési vállalkozással vagy az adott befektetési vállalkozással szoros kapcsolatban álló vállalkozással kapcsolatos tényt vagy döntést, amely:

24

| a) | az ezen irányelv alapján elfogadott törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések érdemi megsértését jelenti; |
| --- | --- |

a)

az ezen irányelv alapján elfogadott törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések érdemi megsértését jelenti;

| b) | befolyásolhatja a befektetési vállalkozás folyamatos működését; vagy |
| --- | --- |

b)

befolyásolhatja a befektetési vállalkozás folyamatos működését; vagy

| c) | a beszámoló hitelesítésének megtagadásához vagy fenntartások kifejezéséhez vezethet. |
| --- | --- |

c)

a beszámoló hitelesítésének megtagadásához vagy fenntartások kifejezéséhez vezethet.

3. Szakasz

Szankciók, vizsgálati hatáskörök és jogorvoslathoz való jog

18. cikk

Közigazgatási szankciók és egyéb közigazgatási intézkedések

(1)   Az ezen irányelv IV. címe 2. fejezetének 4. szakaszában említett felügyeleti hatásköröknek – beleértve a vizsgálati hatásköröket is –, az illetékes hatóságok jogorvoslati hatásköreinek, valamint a büntetőjogi szankciókról való rendelkezés és a szankciók kiszabása tagállami jogának a sérelme nélkül, a tagállamok olyan szabályokat állapítanak meg, amelyek az ezen irányelvet átültető tagállami rendelkezések vagy az (EU) 2019/2033 rendelet megsértése esetén alkalmazandó közigazgatási szankciókra és egyéb közigazgatási intézkedésekre vonatkoznak, és biztosítják, hogy illetékes hatóságaik hatáskörükben eljárva elrendelhessék ezeket a szankciókat és intézkedéseket, többek között az alábbi esetekben:

| a) | a befektetési vállalkozás nem rendelkezik a 26. cikknek megfelelő belső vállalatirányítási rendszerrel; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás nem rendelkezik a 26. cikknek megfelelő belső vállalatirányítási rendszerrel;

| b) | a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének b) pontját megsértve elmulasztja az adatszolgáltatást, illetve hiányos vagy pontatlan adatokat szolgáltat az illetékes hatóságoknak az említett rendelet 11. cikkében meghatározott szavatolótőke-követelmények teljesítéséről; |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének b) pontját megsértve elmulasztja az adatszolgáltatást, illetve hiányos vagy pontatlan adatokat szolgáltat az illetékes hatóságoknak az említett rendelet 11. cikkében meghatározott szavatolótőke-követelmények teljesítéséről;

| c) | a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének e) pontját megsértve elmulasztja az adatszolgáltatást, illetve hiányos vagy pontatlan adatokat szolgáltat az illetékes hatóságoknak a koncentrációs kockázatról; |
| --- | --- |

c)

a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének e) pontját megsértve elmulasztja az adatszolgáltatást, illetve hiányos vagy pontatlan adatokat szolgáltat az illetékes hatóságoknak a koncentrációs kockázatról;

| d) | a befektetési vállalkozásnál a koncentrációs kockázat mértéke túllépi az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkében meghatározott értékhatárokat, az említett rendelet 38. és 39. cikkének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

d)

a befektetési vállalkozásnál a koncentrációs kockázat mértéke túllépi az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkében meghatározott értékhatárokat, az említett rendelet 38. és 39. cikkének sérelme nélkül;

| e) | a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkét megsértve ismételten vagy tartósan megszegi a likvid eszközök tartására vonatkozó követelményt, az említett rendelet 44. cikkének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

e)

a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkét megsértve ismételten vagy tartósan megszegi a likvid eszközök tartására vonatkozó követelményt, az említett rendelet 44. cikkének sérelme nélkül;

| f) | a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2033 rendelet hatodik részének rendelkezéseit megsértve elmulasztja a nyilvánosságra hozatalt, illetve hiányos vagy pontatlan információt hoz nyilvánosságra; |
| --- | --- |

f)

a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2033 rendelet hatodik részének rendelkezéseit megsértve elmulasztja a nyilvánosságra hozatalt, illetve hiányos vagy pontatlan információt hoz nyilvánosságra;

| g) | a befektetési vállalkozás kifizetéseket teljesít a szavatolótőkéjének részét képező tőkeinstrumentumok tulajdonosainak olyan esetekben, amelyekben az 575/2013/EU rendelet 28., 52. vagy 63. cikke tiltja az ilyen kifizetéseket; |
| --- | --- |

g)

a befektetési vállalkozás kifizetéseket teljesít a szavatolótőkéjének részét képező tőkeinstrumentumok tulajdonosainak olyan esetekben, amelyekben az 575/2013/EU rendelet 28., 52. vagy 63. cikke tiltja az ilyen kifizetéseket;

| h) | megállapítást nyer, hogy a befektetési vállalkozás súlyosan megsértette az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) alapján elfogadott tagállami rendelkezéseket; |
| --- | --- |

h)

megállapítást nyer, hogy a befektetési vállalkozás súlyosan megsértette az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) alapján elfogadott tagállami rendelkezéseket;

| i) | a befektetési vállalkozás lehetővé teszi egy vagy több olyan személy számára, aki nem felel meg a 2013/36/EU irányelv 91. cikkében előírt követelményeknek, hogy a vezető testület tagja legyen vagy maradjon. |
| --- | --- |

i)

a befektetési vállalkozás lehetővé teszi egy vagy több olyan személy számára, aki nem felel meg a 2013/36/EU irányelv 91. cikkében előírt követelményeknek, hogy a vezető testület tagja legyen vagy maradjon.

Azok a tagállamok, amelyek a tagállami büntetőjog hatálya alá tartozó jogsértésekre vonatkozóan nem írnak elő közigazgatási szankciókat, közlik a Bizottsággal a vonatkozó büntetőjogi rendelkezéseiket.

A közigazgatási szankcióknak és az egyéb közigazgatási intézkedéseknek hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

(2)   Az (1) bekezdés első albekezdésében említett közigazgatási szankcióknak és egyéb közigazgatási intézkedéseknek a következőket kell magukban foglalniuk:

| a) | olyan nyilvános nyilatkozat, amely azonosítja a felelős természetes vagy jogi személyt, befektetési vállalkozást, befektetési holding társaságot vagy vegyes pénzügyi holding társaságot, és megjelöli a jogsértés természetét; |
| --- | --- |

a)

olyan nyilvános nyilatkozat, amely azonosítja a felelős természetes vagy jogi személyt, befektetési vállalkozást, befektetési holding társaságot vagy vegyes pénzügyi holding társaságot, és megjelöli a jogsértés természetét;

| b) | olyan végzés, amely előírja a felelős természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással, és tartózkodjon e magatartás megismétlésétől; |
| --- | --- |

b)

olyan végzés, amely előírja a felelős természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással, és tartózkodjon e magatartás megismétlésétől;

| c) | a befektetési vállalkozás vezető testületébe tartozó tagok vagy bármely más, felelősséggel tartozó természetes személy ideiglenes eltiltása attól, hogy a befektetési vállalkozásban valamilyen funkciót töltsenek be; |
| --- | --- |

c)

a befektetési vállalkozás vezető testületébe tartozó tagok vagy bármely más, felelősséggel tartozó természetes személy ideiglenes eltiltása attól, hogy a befektetési vállalkozásban valamilyen funkciót töltsenek be;

| d) | jogi személy esetében a vállalkozás előző üzleti évi összes nettó árbevételének – beleértve a kamatbevételek és kamatjellegű bevételek bruttó összegét, a részvényekből és egyéb változó hozamú vagy rögzített kamatozású értékpapírokból származó bevételt, valamint a kapott jutalékokat vagy díjakat is – 10 %-áig terjedő közigazgatási pénzbírság; |
| --- | --- |

d)

jogi személy esetében a vállalkozás előző üzleti évi összes nettó árbevételének – beleértve a kamatbevételek és kamatjellegű bevételek bruttó összegét, a részvényekből és egyéb változó hozamú vagy rögzített kamatozású értékpapírokból származó bevételt, valamint a kapott jutalékokat vagy díjakat is – 10 %-áig terjedő közigazgatási pénzbírság;

| e) | jogi személy esetében a jogsértésből származó haszon vagy elkerült veszteség összegének legfeljebb kétszereséig terjedő közigazgatási pénzbírság, ha ezek összege meghatározható; |
| --- | --- |

e)

jogi személy esetében a jogsértésből származó haszon vagy elkerült veszteség összegének legfeljebb kétszereséig terjedő közigazgatási pénzbírság, ha ezek összege meghatározható;

| f) | természetes személy esetében legfeljebb 5 000 000 EUR összegű közigazgatási pénzbírság, illetve azokban a tagállamokban, amelyek hivatalos pénzneme nem az euro, az említett összegnek 2019. december 25-én a nemzeti pénznemben kifejezett értéke. |
| --- | --- |

f)

természetes személy esetében legfeljebb 5 000 000 EUR összegű közigazgatási pénzbírság, illetve azokban a tagállamokban, amelyek hivatalos pénzneme nem az euro, az említett összegnek 2019. december 25-én a nemzeti pénznemben kifejezett értéke.

Ha az első albekezdés d) pontjában említett vállalkozás leányvállalat, a szóban forgó bruttó bevétel a végső anyavállalat összevont éves beszámolója alapján számított, előző üzleti évi bruttó bevétel.

A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben egy befektetési vállalkozás megsérti az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket vagy megsérti az (EU) 2019/2033 rendelet rendelkezéseit, az illetékes hatóság közigazgatási szankciókat alkalmazhasson a vezető testület tagjaira és más olyan természetes személyekre, akik a nemzeti jog alapján felelősek a jogsértésért.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett közigazgatási szankciók vagy egyéb közigazgatási intézkedések típusának és a közigazgatási pénzbírság mértékének meghatározásakor az illetékes hatóságok figyelembe vegyenek minden lényeges körülményt, többek között adott esetben a következőket:

| a) | a jogsértés súlyossága és fennállásának időtartama; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés súlyossága és fennállásának időtartama;

| b) | a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személyek felelősségének mértéke; |
| --- | --- |

b)

a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személyek felelősségének mértéke;

| c) | a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személyek pénzügyi lehetőségei, ideértve a jogi személyek teljes árbevételét, illetve a természetes személyek éves jövedelmét is; |
| --- | --- |

c)

a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személyek pénzügyi lehetőségei, ideértve a jogi személyek teljes árbevételét, illetve a természetes személyek éves jövedelmét is;

| d) | a jogsértésért felelős jogi személyek által elért haszon vagy elkerült veszteség nagysága; |
| --- | --- |

d)

a jogsértésért felelős jogi személyek által elért haszon vagy elkerült veszteség nagysága;

| e) | a jogsértés folytán harmadik felek által elszenvedett veszteség; |
| --- | --- |

e)

a jogsértés folytán harmadik felek által elszenvedett veszteség;

| f) | a megfelelő illetékes hatóságokkal való együttműködés szintje; |
| --- | --- |

f)

a megfelelő illetékes hatóságokkal való együttműködés szintje;

| g) | a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személyek által elkövetett korábbi jogsértések; |
| --- | --- |

g)

a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személyek által elkövetett korábbi jogsértések;

| h) | a jogsértés esetleges rendszerszintű következményei. |
| --- | --- |

h)

a jogsértés esetleges rendszerszintű következményei.

19. cikk

Vizsgálati hatáskörök

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok rendelkezzenek minden olyan információgyűjtési és vizsgálati hatáskörrel, amely feladataik ellátásához szükséges; e hatáskörök a következőket foglalják magukban:

| a) | az alábbi természetes vagy jogi személyek felszólítása arra, hogy információt szolgáltassanak:






  i. | az adott tagállamban letelepedett befektetési vállalkozások; |
| --- | --- | --- |

a)

az alábbi természetes vagy jogi személyek felszólítása arra, hogy információt szolgáltassanak:

i.

az adott tagállamban letelepedett befektetési vállalkozások;

| ii. | az adott tagállamban letelepedett befektetési holding társaságok; |
| --- | --- |

ii.

az adott tagállamban letelepedett befektetési holding társaságok;

| iii. | az adott tagállamban letelepedett vegyes pénzügyi holding társaságok; |
| --- | --- |

iii.

az adott tagállamban letelepedett vegyes pénzügyi holding társaságok;

| iv. | az adott tagállamban letelepedett vegyes tevékenységű holding társaságok; |
| --- | --- |

iv.

az adott tagállamban letelepedett vegyes tevékenységű holding társaságok;

| v. | az i–iv. alpontban említett szervezetekhez tartozó személyek; |
| --- | --- |

v.

az i–iv. alpontban említett szervezetekhez tartozó személyek;

| vi. | olyan harmadik felek, amelyekhez az i–iv. alpontban említett szervezetek operatív funkciókat vagy tevékenységeket szerveztek ki; |
| --- | --- |

vi.

olyan harmadik felek, amelyekhez az i–iv. alpontban említett szervezetek operatív funkciókat vagy tevékenységeket szerveztek ki;

| b) | az adott tagállamban székhellyel, illetve tartózkodási hellyel rendelkező, az a) pontban említett természetes vagy jogi személyekre vonatkozó minden szükséges vizsgálat lefolytatása, beleértve a következőket:






  i. | iratok a) pontban említett személyek általi benyújtásának előírása; |
| --- | --- | --- |

b)

az adott tagállamban székhellyel, illetve tartózkodási hellyel rendelkező, az a) pontban említett természetes vagy jogi személyekre vonatkozó minden szükséges vizsgálat lefolytatása, beleértve a következőket:

i.

iratok a) pontban említett személyek általi benyújtásának előírása;

| ii. | az a) pontban említett személyek könyveinek és nyilvántartásainak vizsgálata, valamint másolat vagy kivonat készítése azokról; |
| --- | --- |

ii.

az a) pontban említett személyek könyveinek és nyilvántartásainak vizsgálata, valamint másolat vagy kivonat készítése azokról;

| iii. | az a) pontban említett személyektől, illetve azok képviselőitől vagy alkalmazottaitól írásos vagy szóbeli nyilatkozat beszerzése; |
| --- | --- |

iii.

az a) pontban említett személyektől, illetve azok képviselőitől vagy alkalmazottaitól írásos vagy szóbeli nyilatkozat beszerzése;

| iv. | minden egyéb érintett személy kikérdezése a vizsgálat tárgyára vonatkozó információk gyűjtése céljából; |
| --- | --- |

iv.

minden egyéb érintett személy kikérdezése a vizsgálat tárgyára vonatkozó információk gyűjtése céljából;

| c) | a szükséges vizsgálatok lefolytatása az a) pontban említett jogi személyeknek, illetve – amennyiben az illetékes hatóság a csoportfelügyeleti hatóság – a csoporttőketesztnek való megfelelés felügyelete alá tartozó egyéb vállalkozásoknak a helyiségeiben, a többi érintett illetékes hatóság előzetes értesítése mellett. |
| --- | --- |

c)

a szükséges vizsgálatok lefolytatása az a) pontban említett jogi személyeknek, illetve – amennyiben az illetékes hatóság a csoportfelügyeleti hatóság – a csoporttőketesztnek való megfelelés felügyelete alá tartozó egyéb vállalkozásoknak a helyiségeiben, a többi érintett illetékes hatóság előzetes értesítése mellett.

20. cikk

A közigazgatási szankciók és egyéb közigazgatási intézkedések közzététele

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóságok haladéktalanul közzétegyék hivatalos honlapjukon a 18. cikkel összhangban kiszabott, jogorvoslat útján meg nem támadott vagy már meg nem támadható közigazgatási szankciókat és egyéb közigazgatási intézkedéseket. A közleményben meg kell jelölni a jogsértés fajtáját és jellegét, valamint azon természetes vagy jogi személyt is, akivel vagy amellyel szemben a szankciót vagy intézkedést kiszabták. Ez az információ csak az érintett személyeknek a szankciókról és intézkedésekről való értesítését követően tehető közzé, olyan mértékben, amennyiben a közzététel szükséges és arányos.

(2)   Ha a tagállam a 18. cikkel összhangban engedélyezi azon közigazgatási szankciók vagy egyéb közigazgatási intézkedések közzétételét, amelyekkel szemben jogorvoslattal éltek, az illetékes hatóságoknak közzé kell tenniük hivatalos honlapjukon az azzal kapcsolatos információkat is, hogy a jogorvoslat milyen szakaszban van, és mi lett az eredménye.

(3)   Az illetékes hatóságoknak név nélkül kell közzétenniük a 18. cikkel összhangban kiszabott közigazgatási szankciókat és egyéb közigazgatási intézkedéseket az alábbi körülmények fennállása esetén:

| a) | természetes személyre kiszabott szankció vagy intézkedés esetében e személy személyes adatainak nyilvánosságra hozatala aránytalan lenne; |
| --- | --- |

a)

természetes személyre kiszabott szankció vagy intézkedés esetében e személy személyes adatainak nyilvánosságra hozatala aránytalan lenne;

| b) | a közzététel veszélyeztetne egy folyamatban lévő bűnügyi nyomozást, illetve veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását; |
| --- | --- |

b)

a közzététel veszélyeztetne egy folyamatban lévő bűnügyi nyomozást, illetve veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását;

| c) | a közzététel aránytalan veszteséget okozna az érintett befektetési vállalkozásnak vagy természetes személynek. |
| --- | --- |

c)

a közzététel aránytalan veszteséget okozna az érintett befektetési vállalkozásnak vagy természetes személynek.

(4)   Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az e cikk alapján közzétett információk legalább öt évig hozzáférhetők legyenek hivatalos honlapjukon. Személyes adatok csak akkor maradhatnak hozzáférhetők az illetékes hatóság hivatalos honlapján, ha ezt az alkalmazandó adatvédelmi szabályok megengedik.

21. cikk

A szankciók jelentése az EBH-nak

Az illetékes hatóságoknak tájékoztatniuk kell az EBH-t a 18. cikk alapján kiszabott közigazgatási szankciókról és egyéb közigazgatási intézkedésekről, az e szankciókkal és egyéb közigazgatási intézkedésekkel szembeni jogorvoslatokról és azok eredményéről. Az EBH-nak – kizárólag az illetékes hatóságok közötti információcsere céljából – központi adatbázist kell fenntartania a számára bejelentett közigazgatási szankciókról és egyéb közigazgatási intézkedésekről. Ehhez az adatbázishoz kizárólag az illetékes hatóságok és az EÉPH férhetnek hozzá, és azt rendszeresen, legalább évente naprakésszé kell tenni.

Az EBH-nak olyan honlapot kell fenntartania, amelyen megtalálhatók a 18. cikk szerint kiszabott, az egyes illetékes hatóságok által közzétett közigazgatási szankciókra és egyéb közigazgatási intézkedésekre mutató linkek, és amely feltünteti, hogy az egyes tagállamok mennyi időre teszik közzé ezeket a közigazgatási szankciókat és egyéb közigazgatási intézkedéseket.

22. cikk

A jogsértések bejelentése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok olyan hatékony és megbízható mechanizmusokat hozzanak létre, amelyek lehetővé teszik az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezések és az (EU) 2019/2033 rendelet potenciális vagy tényleges megsértésének az illetékes hatóságok részére történő azonnali bejelentését.

E mechanizmusoknak a következőket kell magukban foglalniuk:

| a) | a bejelentések fogadására, kezelésére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások, ideértve a biztonságos kommunikációs csatornák létrehozását is; |
| --- | --- |

a)

a bejelentések fogadására, kezelésére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások, ideértve a biztonságos kommunikációs csatornák létrehozását is;

| b) | a befektetési vállalkozások jogsértést bejelentő alkalmazottainak megfelelő védelme a befektetési vállalkozás általi retorzióval, diszkriminációval vagy egyéb tisztességtelen bánásmóddal szemben; |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozások jogsértést bejelentő alkalmazottainak megfelelő védelme a befektetési vállalkozás általi retorzióval, diszkriminációval vagy egyéb tisztességtelen bánásmóddal szemben;

| c) | a személyes adatok védelme a jogsértést bejelentő személy, valamint a jogsértésért feltételezhetően felelős természetes személy vonatkozásában, az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok védelme a jogsértést bejelentő személy, valamint a jogsértésért feltételezhetően felelős természetes személy vonatkozásában, az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban;

| d) | olyan egyértelmű szabályok, amelyek biztosítják, hogy minden esetben garantált legyen a befektetési vállalkozáson belül elkövetett jogsértést bejelentő személy személyazonosságának bizalmas kezelése, kivéve, ha a nemzeti jog további vizsgálatokkal, illetve későbbi közigazgatási vagy bírósági eljárásokkal összefüggésben előírja annak felfedését. |
| --- | --- |

d)

olyan egyértelmű szabályok, amelyek biztosítják, hogy minden esetben garantált legyen a befektetési vállalkozáson belül elkövetett jogsértést bejelentő személy személyazonosságának bizalmas kezelése, kivéve, ha a nemzeti jog további vizsgálatokkal, illetve későbbi közigazgatási vagy bírósági eljárásokkal összefüggésben előírja annak felfedését.

(2)   A tagállamok megkövetelik a befektetési vállalkozásoktól, hogy olyan megfelelő eljárásokat alakítsanak ki, amelyekkel az alkalmazottaik egy meghatározott független csatornán keresztül belsőleg jelenthetik a jogsértéseket. Ezen eljárásokat a szociális partnerek is biztosíthatják, feltéve, hogy a szóban forgó eljárások az (1) bekezdés b), c) és d) pontjában említettel azonos szintű védelmet biztosítanak.

23. cikk

A jogorvoslathoz való jog

A tagállamok biztosítják, hogy az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az ezen irányelvvel összhangban elfogadott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések alapján hozott határozatok és intézkedések ellen jogorvoslattal lehessen élni.

2. FEJEZET

Felülvizsgálati eljárások

1. Szakasz

a belsőtőke-megfelelési eljárás és a kockázatértékelési eljárás

24. cikk

Belső tőke és likvid eszközök

(1)   Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket nem teljesítő befektetési vállalkozásoknak olyan megalapozott, hatékony és átfogó szabályokkal, stratégiákkal és eljárásokkal kell rendelkezniük, amelyek révén folyamatosan értékelni tudják és fenn tudják tartani a belső tőke és a likvid eszközök azon összegét, fajtáit és eloszlását, amelyeket megfelelőnek tartanak az olyan jellegű és szintű kockázatok fedezésére, amelyeket a befektetési vállalkozások maguk jelenthetnek mások számára, illetve amelyeknek ki vannak vagy ki lehetnek téve.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szabályoknak, stratégiáknak és eljárásoknak megfelelőeknek és arányosaknak kell lenniük az érintett befektetési vállalkozás tevékenységeinek jellegét, nagyságrendjét és összetettségét illetően. E szabályokat, stratégiákat és eljárásokat rendszeres belső felülvizsgálatnak kell alávetni.

Az illetékes hatóság felkérheti az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket teljesítő befektetési vállalkozásokat arra, hogy az e cikkben előírt követelményeket alkalmazzák olyan mértékben, amennyiben az illetékes hatóságok ezt megfelelőnek ítélik.

2. Szakasz

Belső irányítás, átláthatóság, a kockázatok kezelése és javadalmazás

25. cikk

E szakasz hatálya

(1)   Ez a szakasz nem alkalmazandó, ha a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése alapján megállapítja, hogy teljesíti az abban meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges összes feltételt.

(2)   Amennyiben egy olyan befektetési vállalkozás, amely nem teljesítette az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összes feltételt, valamely későbbi időponttól kezdve teljesíti azokat, e szakasz a feltételek teljesítésének kezdőnapjától számított hat hónap elteltével többé nem alkalmazandó. E szakasz csak akkor nem alkalmazandó többé a befektetési vállalkozásra az említett időszak elteltével, ha annak során a befektetési vállalkozás megszakítás nélkül megfelelt az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, és erről értesítette az illetékes hatóságot.

(3)   Ha egy befektetési vállalkozás megállapítja, hogy már nem teljesíti az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összes feltételt, erről értesítenie kell az illetékes hatóságot, és a meg nem felelést megállapító értékelés napjától számított 12 hónapon belül eleget kell tennie az e szakaszban foglalt követelményeknek.

(4)   A tagállamok megkövetelik a befektetési vállalkozásoktól, hogy alkalmazzák a 32. cikk rendelkezéseit a (3) bekezdésben említett értékelés pénzügyi évét követő pénzügyi évben nyújtott szolgáltatásokért, illetve teljesítményért járó javadalmazásra.

Amennyiben ez a szakasz alkalmazandó, és az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke alkalmazásra kerül, a tagállamok biztosítják e szakasznak a befektetési vállalkozásokra egyedi alapon történő alkalmazását.

Amennyiben ez a szakasz alkalmazandó, és az (EU) 2019/2033 rendelet 7. cikkében említett prudenciális konszolidáció alkalmazásra kerül, a tagállamok biztosítják e szakasznak a befektetési vállalkozásokra egyedi és összevont alapon történő alkalmazását.

A harmadik albekezdéstől eltérve, ez a szakasz nem alkalmazandó az összevont helyzetben lévő, harmadik országokban letelepedett leányvállalatokra, amennyiben az EU-ban székhellyel rendelkező anyavállalat bizonyítani tudja az illetékes hatóságok számára, hogy e szakasz alkalmazása jogellenes lenne azon harmadik ország jogszabályai szerint, amelyben az adott leányvállalat letelepedett.

26. cikk

Belső irányítás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozások az alábbiak mindegyikét magában foglaló, megbízható vállalatirányítási rendszerrel rendelkezzenek:

| a) | áttekinthető szervezeti felépítés egymástól jól elhatárolt, átlátható és következetes felelősségi körökkel; |
| --- | --- |

a)

áttekinthető szervezeti felépítés egymástól jól elhatárolt, átlátható és következetes felelősségi körökkel;

| b) | hatékony eljárások az olyan kockázatok azonosítására, kezelésére, nyomon követésére és jelentésére, amelyeknek a befektetési vállalkozás ki van vagy ki lehet téve, illetve az olyan kockázatok vonatkozásában, amelyeket ő maga jelent vagy jelenthet mások számára; |
| --- | --- |

b)

hatékony eljárások az olyan kockázatok azonosítására, kezelésére, nyomon követésére és jelentésére, amelyeknek a befektetési vállalkozás ki van vagy ki lehet téve, illetve az olyan kockázatok vonatkozásában, amelyeket ő maga jelent vagy jelenthet mások számára;

| c) | megfelelő belső ellenőrzési mechanizmusok, beleértve a megbízható adminisztratív és számviteli eljárásokat is; |
| --- | --- |

c)

megfelelő belső ellenőrzési mechanizmusok, beleértve a megbízható adminisztratív és számviteli eljárásokat is;

| d) | a hatékony és eredményes kockázatkezeléssel összhangban álló és annak alkalmazását elősegítő javadalmazási szabályok és gyakorlatok. |
| --- | --- |

d)

a hatékony és eredményes kockázatkezeléssel összhangban álló és annak alkalmazását elősegítő javadalmazási szabályok és gyakorlatok.

Az első albekezdés d) pontjában említett javadalmazási szabályoknak és gyakorlatoknak a nemek szempontjából semlegeseknek kell lenniük.

(2)   Az (1) bekezdésben említett rendszerek létrehozása során figyelembe kell venni a 28–33. cikkben meghatározott kritériumokat.

(3)   Az (1) bekezdésben említett rendszereknek megfelelőeknek és az üzleti modellben rejlő kockázatoknak, valamint a befektetési vállalkozás tevékenységeinek a jellegével, nagyságrendjével és összetettségével arányosaknak kell lenniük.

(4)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve iránymutatásokat kell kibocsátania az (1) bekezdésben említett vállalatirányítási rendszerek alkalmazásáról.

Az EBH-nak az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkével összhangban, az EÉPH-val egyeztetve iránymutatásokat kell kibocsátania a befektetési vállalkozások számára a nemi szempontból semleges javadalmazási szabályokra vonatkozóan.

Az EBH-nak az említett iránymutatások közzétételét követő két éven belül, az illetékes hatóságok által összegyűjtött információk alapján jelentést kell kiadnia a nemi szempontból semleges javadalmazási szabályoknak a befektetési vállalkozások általi alkalmazásáról.

27. cikk

Országonkénti adatszolgáltatás

(1)   A tagállamok előírják, hogy az olyan befektetési vállalkozások, amelyek az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 26. pontja szerinti pénzügyi vállalkozásnak minősülő, valamely tagállamban, illetve a befektetési vállalkozás engedélyezésének helye szerinti országtól eltérő harmadik országban működő fiókteleppel vagy leányvállalattal rendelkeznek, évente, tagállamok és harmadik országok szerinti bontásban nyilvánosságra hozzák az alábbi információkat:

| a) | a leányvállalatok és fióktelepek neve és működési helye, valamint tevékenységeik jellege; |
| --- | --- |

a)

a leányvállalatok és fióktelepek neve és működési helye, valamint tevékenységeik jellege;

| b) | árbevétel; |
| --- | --- |

b)

árbevétel;

| c) | az alkalmazottak száma teljes munkaidős egyenértékben kifejezve; |
| --- | --- |

c)

az alkalmazottak száma teljes munkaidős egyenértékben kifejezve;

| d) | adózás előtti eredmény; |
| --- | --- |

d)

adózás előtti eredmény;

| e) | az eredményt terhelő adó; |
| --- | --- |

e)

az eredményt terhelő adó;

| f) | a kapott állami támogatások. |
| --- | --- |

f)

a kapott állami támogatások.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett információkat a 2006/43/EK irányelvben foglaltakkal összhangban ellenőrizni kell, és – amennyiben lehetséges – azokat mellékelni kell az érintett befektetési vállalkozás éves pénzügyi kimutatásaihoz vagy – adott esetben – összevont éves pénzügyi kimutatásaihoz.

28. cikk

A vezető testületnek a kockázatok kezelésében betöltött szerepe

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozás vezető testülete jóváhagyja és rendszeresen felülvizsgálja a befektetési vállalkozás kockázatvállalási hajlandóságára, valamint az azon kockázatok kezelésére, nyomon követésére és csökkentésére szolgáló stratégiákat és politikákat, amelyeknek a befektetési vállalkozás ki van vagy ki lehet téve, figyelembe véve a makrogazdasági környezetet és a befektetési vállalkozás üzleti ciklusát.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a vezető testület elegendő időt fordítson az (1) bekezdésben említett kérdések megfelelő mérlegelésére, és elegendő erőforrást fordítson minden olyan jelentős kockázat kezelésére, amelynek a befektetési vállalkozás ki van téve.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozások a vezető testülethez vezető olyan jelentési útvonalakat alakítsanak ki, amelyek kiterjednek minden jelentős kockázatra, a kockázatkezelési politikák teljességére és ezek változásaira.

(4)   A tagállamok megkövetelik, hogy a 32. cikk (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott kritériumokat nem teljesítő valamennyi befektetési vállalkozás egy a vezető testület olyan tagjaiból álló kockázati bizottságot hozzon létre, akik az érintett befektetési vállalkozásban nem látnak el ügyvezetői feladatokat.

A kockázati bizottság első albekezdésben említett tagjainak megfelelő tudással, készségekkel és szakértelemmel kell rendelkezniük ahhoz, hogy teljes mértékben megismerjék, irányítsák és figyelemmel kísérjék a befektetési vállalkozás kockázatvállalási stratégiáját és kockázatvállalási hajlandóságát. E tagoknak biztosítaniuk kell, hogy a kockázati bizottság szakvéleményt adjon a vezető testületnek a befektetési vállalkozás általános jelenlegi és jövőbeli kockázatvállalási hajlandóságáról és kockázatvállalási stratégiájáról, és segítse a vezető testületet abban, hogy felügyelje a stratégiának a felső vezetés általi végrehajtását. A befektetési vállalkozás kockázatvállalási stratégiáiért és politikáiért a vezető testület viseli az általános felelősséget.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a vezető testület a felügyeleti funkciójának ellátása keretében, valamint az említett vezető testület kockázati bizottsága – amennyiben létrehoztak kockázati bizottságot – hozzáférjen az azon kockázatokra vonatkozó információkhoz, amelyeknek a befektetési vállalkozás ki van vagy ki lehet téve.

29. cikk

A kockázatok kezelése

(1)   Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a befektetési vállalkozások a következők azonosítására, mérésére, kezelésére és nyomon követésére szolgáló megbízható stratégiákat, szabályzatokat, eljárásokat és rendszereket vezessenek be:

| a) | az ügyfeleket érintő kockázat jelentős forrásai és hatásai, valamint a szavatolótőkére esetlegesen gyakorolt jelentős hatásai; |
| --- | --- |

a)

az ügyfeleket érintő kockázat jelentős forrásai és hatásai, valamint a szavatolótőkére esetlegesen gyakorolt jelentős hatásai;

| b) | a piacokat érintő kockázat jelentős forrásai és hatásai, valamint a szavatolótőkére esetlegesen gyakorolt jelentős hatásai; |
| --- | --- |

b)

a piacokat érintő kockázat jelentős forrásai és hatásai, valamint a szavatolótőkére esetlegesen gyakorolt jelentős hatásai;

| c) | a befektetési vállalkozást érintő kockázat jelentős forrásai és hatásai, különösen azok, amelyek a rendelkezésre álló szavatolótőke kimerüléséhez vezethetnek; |
| --- | --- |

c)

a befektetési vállalkozást érintő kockázat jelentős forrásai és hatásai, különösen azok, amelyek a rendelkezésre álló szavatolótőke kimerüléséhez vezethetnek;

| d) | a megfelelő időtávokon – akár egy napon – belüli likviditási kockázat annak biztosítása céljából, hogy a befektetési vállalkozás megfelelő szintű likviditást tartson fenn, többek között az a), a b) és a c) pontban említett jelentős kockázati források fedezése érdekében. |
| --- | --- |

d)

a megfelelő időtávokon – akár egy napon – belüli likviditási kockázat annak biztosítása céljából, hogy a befektetési vállalkozás megfelelő szintű likviditást tartson fenn, többek között az a), a b) és a c) pontban említett jelentős kockázati források fedezése érdekében.

A stratégiáknak, szabályzatoknak, eljárásoknak és rendszereknek arányban kell állniuk a befektetési vállalkozás összetettségével, kockázati profiljával és tevékenységi körével, továbbá a vezető testület által meghatározott kockázati toleranciával, valamint tükrözniük kell a befektetési vállalkozás jelentőségét minden olyan tagállamban, amelyben tevékenykedik.

Az első albekezdés a) pontjának és a második albekezdésnek az alkalmazása céljából az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük az ügyfélpénzek elkülönítésére vonatkozó nemzeti jogot.

Az első albekezdés a) pontjának alkalmazása céljából a befektetési vállalkozásoknak meg kell fontolniuk, hogy – a kockázatkezelés hatékony eszközeként – szakmai felelősségbiztosítást vegyenek igénybe.

Az első albekezdés c) pontjának alkalmazása céljából a magát a befektetési vállalkozást fenyegető jelentős kockázatként kell figyelembe venni többek között – adott esetben – az eszközök könyv szerinti értékében bekövetkező jelentős változásokat, beleértve a függő ügynökökkel szembeni esetleges követeléseket, az ügyfelek vagy szerződő felek csődjét, a pénzügyieszköz-, deviza- és árupozíciókat, valamint a meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjrendszerek felé fennálló kötelezettségeket.

A befektetési vállalkozásoknak megfelelően figyelembe kell venniük a szavatolótőkére gyakorolt esetleges jelentős hatásokat, amennyiben a szóban forgó kockázatokat nem fedezik kellőképpen az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikke szerinti szavatolótőke-követelmények szerinti tőkeelemek.

(2)   Az illetékes hatóságoknak kötelezniük kell a befektetési vállalkozásokat, hogy amennyiben a felszámolásuk vagy a tevékenységeikkel történő felhagyás szükséges – üzleti modelljük és stratégiájuk életképességét és fenntarthatóságát figyelembe véve – realisztikus követelményekkel és erőforrásokkal számoljanak mind az időtávot, mind pedig a szavatolótőke és a likvid erőforrások fenntartását illetően, a piacról való kivonulás teljes folyamata során.

(3)   A 25. cikktől eltérve, e cikk (1) bekezdésének a), c) és d) pontját alkalmazni kell az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeknek megfelelő befektetési vállalkozásokra.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 58. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kiegészítse ezen irányelvet annak biztosítása érdekében, hogy a befektetési vállalkozások stratégiái, szabályzatai, eljárásai és rendszerei megbízhatóak legyenek. A Bizottság ennek során figyelembe veszi a pénzügyi piaci fejleményeket, különösen az új pénzügyi termékek megjelenését, a számviteli standardok változásait, valamint a felügyeleti gyakorlatok konvergenciáját elősegítő fejleményeket.

30. cikk

Javadalmazási szabályzat

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a munkavállalói kategóriákra – többek között a felső vezetésre, a kockázatvállalásért és ellenőrzésért felelős munkavállalókra, valamint azon munkavállalókra, akiknek teljes javadalmazása megfelel legalább a felső vezetők és a kockázatvállalók legalacsonyabb javadalmazásának, akiknek szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol a befektetési vállalkozás kockázati profiljára vagy azokra az eszközökre, amelyeket a vállalkozás kezel – vonatkozó javadalmazási szabályzatuk összeállításakor és alkalmazásakor a befektetési vállalkozások betartsák az alábbi elveket:

| a) | a javadalmazási szabályzat egyértelműen dokumentálva van és arányos a befektetési vállalkozás méretével és belső felépítésével, valamint tevékenységeinek jellegével, nagyságrendjével és összetettségével; |
| --- | --- |

a)

a javadalmazási szabályzat egyértelműen dokumentálva van és arányos a befektetési vállalkozás méretével és belső felépítésével, valamint tevékenységeinek jellegével, nagyságrendjével és összetettségével;

| b) | a javadalmazási szabályzat nemi szempontból semleges; |
| --- | --- |

b)

a javadalmazási szabályzat nemi szempontból semleges;

| c) | a javadalmazási szabályzat összhangban van a hatékony és eredményes kockázatkezeléssel, és elősegíti annak alkalmazását; |
| --- | --- |

c)

a javadalmazási szabályzat összhangban van a hatékony és eredményes kockázatkezeléssel, és elősegíti annak alkalmazását;

| d) | a javadalmazási szabályzat összhangban van a befektetési vállalkozás üzleti stratégiájával és célkitűzéseivel, és kialakítására a befektetési döntések hosszú távú hatásainak figyelembevételével kerül sor; |
| --- | --- |

d)

a javadalmazási szabályzat összhangban van a befektetési vállalkozás üzleti stratégiájával és célkitűzéseivel, és kialakítására a befektetési döntések hosszú távú hatásainak figyelembevételével kerül sor;

| e) | a javadalmazási szabályzat az összeférhetetlenség elkerülését célzó intézkedéseket tartalmaz, ösztönzi a felelős üzleti magatartást, és előmozdítja a kockázattudatosságot, valamint a prudens kockázatvállalást; |
| --- | --- |

e)

a javadalmazási szabályzat az összeférhetetlenség elkerülését célzó intézkedéseket tartalmaz, ösztönzi a felelős üzleti magatartást, és előmozdítja a kockázattudatosságot, valamint a prudens kockázatvállalást;

| f) | a befektetési vállalkozás vezető testülete felügyeleti funkciójának ellátása keretében elfogadja és rendszeres időközönként felülvizsgálja a javadalmazási szabályzatot, és általánosan felelős a javadalmazási szabályzat betartásának felügyeletéért; |
| --- | --- |

f)

a befektetési vállalkozás vezető testülete felügyeleti funkciójának ellátása keretében elfogadja és rendszeres időközönként felülvizsgálja a javadalmazási szabályzatot, és általánosan felelős a javadalmazási szabályzat betartásának felügyeletéért;

| g) | a javadalmazási szabályzat betartása az ellenőrzési feladatokat ellátó részleg által legalább évente elvégzendő központi és független belső felülvizsgálat tárgyát képezi; |
| --- | --- |

g)

a javadalmazási szabályzat betartása az ellenőrzési feladatokat ellátó részleg által legalább évente elvégzendő központi és független belső felülvizsgálat tárgyát képezi;

| h) | az ellenőrzési feladatokat ellátó alkalmazottak függetlenek az általuk felügyelt szervezeti egységektől, megfelelő hatáskörrel rendelkeznek, és a feladatkörükhöz kapcsolódó célkitűzések elérésével összhangban álló javadalmazást kapnak, amely független az ellenőrzött üzleti területek teljesítményétől; |
| --- | --- |

h)

az ellenőrzési feladatokat ellátó alkalmazottak függetlenek az általuk felügyelt szervezeti egységektől, megfelelő hatáskörrel rendelkeznek, és a feladatkörükhöz kapcsolódó célkitűzések elérésével összhangban álló javadalmazást kapnak, amely független az ellenőrzött üzleti területek teljesítményétől;

| i) | a kockázatkezeléssel és megfelelőségellenőrzéssel foglalkozó vezető tisztviselők javadalmazását közvetlenül a 33. cikkben említett javadalmazási bizottság felügyeli, vagy ha ilyen bizottságot nem hoztak létre, a felügyeleti funkcióját ellátó vezető testület; |
| --- | --- |

i)

a kockázatkezeléssel és megfelelőségellenőrzéssel foglalkozó vezető tisztviselők javadalmazását közvetlenül a 33. cikkben említett javadalmazási bizottság felügyeli, vagy ha ilyen bizottságot nem hoztak létre, a felügyeleti funkcióját ellátó vezető testület;

| j) | a bérek megállapítására vonatkozó nemzeti szabályokat figyelembe vevő javadalmazási szabályzatban egyértelmű különbséget kell tenni az alábbiak meghatározására alkalmazott kritériumok között:






  i. | rögzített alapjavadalmazás, amely elsősorban a vonatkozó szakmai tapasztalatot és szervezeti felelősséget tükrözi, amelyet foglalkoztatási feltételeinek részeként a munkavállaló munkaköri leírása határoz meg; |
| --- | --- | --- |

j)

a bérek megállapítására vonatkozó nemzeti szabályokat figyelembe vevő javadalmazási szabályzatban egyértelmű különbséget kell tenni az alábbiak meghatározására alkalmazott kritériumok között:

i.

rögzített alapjavadalmazás, amely elsősorban a vonatkozó szakmai tapasztalatot és szervezeti felelősséget tükrözi, amelyet foglalkoztatási feltételeinek részeként a munkavállaló munkaköri leírása határoz meg;

| ii. | változó javadalmazás, amely a munkavállaló fenntartható és kockázattal kiigazított teljesítményét, valamint a munkavállaló munkaköri leírásában foglaltak teljesítésén túlmutató teljesítményt tükrözi; |
| --- | --- |

ii.

változó javadalmazás, amely a munkavállaló fenntartható és kockázattal kiigazított teljesítményét, valamint a munkavállaló munkaköri leírásában foglaltak teljesítésén túlmutató teljesítményt tükrözi;

| k) | a rögzített összetevőnek a teljes javadalmazás kellően nagy hányadát kell alkotnia ahhoz, hogy a javadalmazás változó összetevőjével kapcsolatban teljes mértékben rugalmas szabályok érvényesülhessenek, beleértve annak lehetőségét is, hogy egyáltalán ne fizessenek változó javadalmazási összetevőt. |
| --- | --- |

k)

a rögzített összetevőnek a teljes javadalmazás kellően nagy hányadát kell alkotnia ahhoz, hogy a javadalmazás változó összetevőjével kapcsolatban teljes mértékben rugalmas szabályok érvényesülhessenek, beleértve annak lehetőségét is, hogy egyáltalán ne fizessenek változó javadalmazási összetevőt.

(2)   Az (1) bekezdés k) pontjának alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozások a javadalmazási szabályzatukban megfelelő arányt állapítsanak meg a teljes javadalmazás változó és rögzített összetevője között, figyelembe véve a befektetési vállalkozás üzleti tevékenységét és a kapcsolódó kockázatokat, valamint az (1) bekezdésben említett alkalmazottak különböző kategóriáinak hatását a befektetési vállalkozás kockázati profiljára.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozások méretüknek és belső felépítésüknek, valamint tevékenységük jellegének, nagyságrendjének és összetettségének megfelelő módon meghatározzák és alkalmazzák az (1) bekezdésben említett elveket.

(4)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia az azon alkalmazottak kategóriáinak azonosítására szolgáló megfelelő kritériumok meghatározása céljából, akiknek szakmai tevékenysége – az e cikk (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – jelentős hatást gyakorol a befektetési vállalkozás kockázati profiljára. Az EBH-nak és az EÉPH-nak megfelelően figyelembe kell vennie a 2009/384/EK bizottsági ajánlást (26), valamint a 2009/65/EK, a 2011/61/EU és a 2014/65/EU irányelv szerinti meglévő, javadalmazásra vonatkozó iránymutatásokat, és törekedniük kell a meglévő rendelkezésektől való minél kisebb eltérésre.

Az EBH-nak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2021. június 26-ig kell benyújtania a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt az irányelvet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

31. cikk

Rendkívüli állami pénzügyi támogatásban részesülő befektetési vállalkozások

Ha egy befektetési vállalkozás a 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 28. pontjában meghatározott rendkívüli állami pénzügyi támogatásban részesül, a tagállamok biztosítják a következőket:

| a) | a befektetési vállalkozás nem részesíti változó javadalmazásban a vezető testület tagjait; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás nem részesíti változó javadalmazásban a vezető testület tagjait;

| b) | amennyiben a vezető testület tagjain kívüli alkalmazottaknak fizetett változó javadalmazás nem lenne összeegyeztethető a befektetési vállalkozás stabil tőkealapjának fenntartásával és a rendkívüli állami pénzügyi támogatás időben történő megszüntetésével, a változó javadalmazásnak a nettó bevétel meghatározott hányadára kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a vezető testület tagjain kívüli alkalmazottaknak fizetett változó javadalmazás nem lenne összeegyeztethető a befektetési vállalkozás stabil tőkealapjának fenntartásával és a rendkívüli állami pénzügyi támogatás időben történő megszüntetésével, a változó javadalmazásnak a nettó bevétel meghatározott hányadára kell korlátozódnia.

32. cikk

Változó javadalmazás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 30. cikk (1) bekezdésében említett kategóriákba tartozó alkalmazottak számára a befektetési vállalkozás által megítélt és kifizetett változó javadalmazás – a 30. cikk (3) bekezdésében meghatározott feltételekkel megegyező feltételek mellett – az alábbi követelmények mindegyikének megfeleljen:

| a) | amennyiben a változó javadalmazást a teljesítményhez kötik, a változó javadalmazás teljes összege az egyén és az érintett szervezeti egység teljesítményének és a befektetési vállalkozás általános eredményességének együttes értékelésén alapul; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a változó javadalmazást a teljesítményhez kötik, a változó javadalmazás teljes összege az egyén és az érintett szervezeti egység teljesítményének és a befektetési vállalkozás általános eredményességének együttes értékelésén alapul;

| b) | az egyéni teljesítmény értékelése során pénzügyi és nem pénzügyi kritériumokat is figyelembe veszik; |
| --- | --- |

b)

az egyéni teljesítmény értékelése során pénzügyi és nem pénzügyi kritériumokat is figyelembe veszik;

| c) | az a) pontban említett teljesítményértékelés többéves időszakon alapul, figyelembe véve a befektetési vállalkozás üzleti ciklusát és üzleti kockázatait; |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett teljesítményértékelés többéves időszakon alapul, figyelembe véve a befektetési vállalkozás üzleti ciklusát és üzleti kockázatait;

| d) | a változó javadalmazás nem érinti a befektetési vállalkozás stabil tőkealap biztosítására való képességét; |
| --- | --- |

d)

a változó javadalmazás nem érinti a befektetési vállalkozás stabil tőkealap biztosítására való képességét;

| e) | garantált változó javadalmazás csak új alkalmazottak esetében és csak az új alkalmazottak foglalkoztatásának első évére biztosítható, valamint csak akkor, ha a befektetési vállalkozás erős tőkealappal rendelkezik; |
| --- | --- |

e)

garantált változó javadalmazás csak új alkalmazottak esetében és csak az új alkalmazottak foglalkoztatásának első évére biztosítható, valamint csak akkor, ha a befektetési vállalkozás erős tőkealappal rendelkezik;

| f) | a valamely munkaszerződés idő előtti megszüntetéséhez kapcsolódó kifizetések a vonatkozó időszakban elért egyéni teljesítményt tükrözik, és nem jutalmazzák a teljesítmény elmaradását vagy a kötelességszegést; |
| --- | --- |

f)

a valamely munkaszerződés idő előtti megszüntetéséhez kapcsolódó kifizetések a vonatkozó időszakban elért egyéni teljesítményt tükrözik, és nem jutalmazzák a teljesítmény elmaradását vagy a kötelességszegést;

| g) | a kompenzációval vagy a korábbi munkaviszonyra vonatkozó szerződésből történő kivásárlással kapcsolatos javadalmazási csomagok összhangban vannak a befektetési vállalkozás hosszú távú érdekeivel; |
| --- | --- |

g)

a kompenzációval vagy a korábbi munkaviszonyra vonatkozó szerződésből történő kivásárlással kapcsolatos javadalmazási csomagok összhangban vannak a befektetési vállalkozás hosszú távú érdekeivel;

| h) | a változó javadalmazás különböző összetevőinek kiszámításához alapul vett teljesítménymérés figyelembe veszi a jelenlegi és jövőbeli kockázatok valamennyi típusát, valamint a tőke költségét és az (EU) 2019/2033 rendelet szerint szükséges likviditást; |
| --- | --- |

h)

a változó javadalmazás különböző összetevőinek kiszámításához alapul vett teljesítménymérés figyelembe veszi a jelenlegi és jövőbeli kockázatok valamennyi típusát, valamint a tőke költségét és az (EU) 2019/2033 rendelet szerint szükséges likviditást;

| i) | a javadalmazás változó összetevőinek a befektetési vállalkozáson belüli felosztása során figyelembe veszik a jelenlegi és jövőbeli kockázatok valamennyi típusát; |
| --- | --- |

i)

a javadalmazás változó összetevőinek a befektetési vállalkozáson belüli felosztása során figyelembe veszik a jelenlegi és jövőbeli kockázatok valamennyi típusát;

| j) | a változó javadalmazás legalább 50 %-a az alábbi instrumentumok valamelyikéből áll:






  i. | részvények vagy azokkal egyenértékű tulajdoni részesedések, az érintett befektetési vállalkozás jogi formájától függően; |
| --- | --- | --- |

j)

a változó javadalmazás legalább 50 %-a az alábbi instrumentumok valamelyikéből áll:

i.

részvények vagy azokkal egyenértékű tulajdoni részesedések, az érintett befektetési vállalkozás jogi formájától függően;

| ii. | részvényekhez kötött instrumentumok vagy azokkal egyenértékű nem készpénzjellegű eszközök, az érintett befektetési vállalkozás jogi formájától függően; |
| --- | --- |

ii.

részvényekhez kötött instrumentumok vagy azokkal egyenértékű nem készpénzjellegű eszközök, az érintett befektetési vállalkozás jogi formájától függően;

| iii. | kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok vagy járulékos tőkeinstrumentumok vagy elsődleges alapvető tőkeinstrumentumokká maradéktalanul átalakítható, illetve leírható és a befektetési vállalkozás folyamatos működés melletti hitelminősítési besorolását megfelelően tükröző egyéb instrumentumok; |
| --- | --- |

iii.

kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok vagy járulékos tőkeinstrumentumok vagy elsődleges alapvető tőkeinstrumentumokká maradéktalanul átalakítható, illetve leírható és a befektetési vállalkozás folyamatos működés melletti hitelminősítési besorolását megfelelően tükröző egyéb instrumentumok;

| iv. | nem készpénzjellegű eszközök, amelyek tükrözik a kezelt portfóliókban található eszközöket; |
| --- | --- |

iv.

nem készpénzjellegű eszközök, amelyek tükrözik a kezelt portfóliókban található eszközöket;

| k) | a j) ponttól eltérve, amennyiben a befektetési vállalkozás nem bocsát ki a szóban forgó pontban említett instrumentumokat, az illetékes hatóságok jóváhagyhatják az ugyanazon célkitűzéseknek megfelelő alternatív megoldások alkalmazását; |
| --- | --- |

k)

a j) ponttól eltérve, amennyiben a befektetési vállalkozás nem bocsát ki a szóban forgó pontban említett instrumentumokat, az illetékes hatóságok jóváhagyhatják az ugyanazon célkitűzéseknek megfelelő alternatív megoldások alkalmazását;

| l) | a változó javadalmazás legalább 40 %-át halasztva, a befektetési vállalkozás üzleti ciklusától, üzletének jellegétől, kockázataitól és a szóban forgó személy tevékenységeitől függően – eseti alapon – 3–5 éves időtartamra elosztva nyújtják, kivéve abban az esetben, ha a változó javadalmazás különösen magas összeget tesz ki, amely esetben a változó javadalmazás legalább 60 %-át halasztva fizetik ki; |
| --- | --- |

l)

a változó javadalmazás legalább 40 %-át halasztva, a befektetési vállalkozás üzleti ciklusától, üzletének jellegétől, kockázataitól és a szóban forgó személy tevékenységeitől függően – eseti alapon – 3–5 éves időtartamra elosztva nyújtják, kivéve abban az esetben, ha a változó javadalmazás különösen magas összeget tesz ki, amely esetben a változó javadalmazás legalább 60 %-át halasztva fizetik ki;

| m) | a változó javadalmazást akár 100 %-os mértékben is csökkentik, ha a befektetési vállalkozás pénzügyi teljesítménye visszaesik vagy negatív, többek között malus- vagy visszakövetelési szabályok révén, a befektetési vállalkozások által meghatározott kritériumoknak megfelelően, amely kritériumok különösen az olyan helyzetekre vonatkoznak, amikor a szóban forgó személy:






  i. | olyan magatartás részese volt, amely jelentős veszteséget okozott a befektetési vállalkozásnak, vagy felelős volt ilyen magatartásért; |
| --- | --- | --- |

m)

a változó javadalmazást akár 100 %-os mértékben is csökkentik, ha a befektetési vállalkozás pénzügyi teljesítménye visszaesik vagy negatív, többek között malus- vagy visszakövetelési szabályok révén, a befektetési vállalkozások által meghatározott kritériumoknak megfelelően, amely kritériumok különösen az olyan helyzetekre vonatkoznak, amikor a szóban forgó személy:

i.

olyan magatartás részese volt, amely jelentős veszteséget okozott a befektetési vállalkozásnak, vagy felelős volt ilyen magatartásért;

| ii. | már nem tekinthető alkalmasnak és megfelelőnek; |
| --- | --- |

ii.

már nem tekinthető alkalmasnak és megfelelőnek;

| n) | a nem kötelező nyugdíjjuttatásoknak összhangban vannak a befektetési vállalkozás üzleti stratégiájával, célkitűzéseivel, értékeivel és hosszú távú érdekeivel. |
| --- | --- |

n)

a nem kötelező nyugdíjjuttatásoknak összhangban vannak a befektetési vállalkozás üzleti stratégiájával, célkitűzéseivel, értékeivel és hosszú távú érdekeivel.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazása céljából a tagállamok biztosítják a következőket:

| a) | a 30. cikk (1) bekezdésében említett személyek az (1) bekezdésben említett elvek gyengítésére nem alkalmaznak egyéni fedezeti stratégiákat, illetve a javadalmazásra és a felelősségre vonatkozó biztosításokat; |
| --- | --- |

a)

a 30. cikk (1) bekezdésében említett személyek az (1) bekezdésben említett elvek gyengítésére nem alkalmaznak egyéni fedezeti stratégiákat, illetve a javadalmazásra és a felelősségre vonatkozó biztosításokat;

| b) | a változó javadalmazás nem fizethető ki olyan pénzügyi csatornákon keresztül vagy olyan módszerekkel, amelyek megkönnyítik ezen irányelv vagy az (EU) 2019/2033 rendelet be nem tartását. |
| --- | --- |

b)

a változó javadalmazás nem fizethető ki olyan pénzügyi csatornákon keresztül vagy olyan módszerekkel, amelyek megkönnyítik ezen irányelv vagy az (EU) 2019/2033 rendelet be nem tartását.

(3)   Az (1) bekezdés j) pontjának alkalmazásában az e pontban említett instrumentumokra megfelelő visszatartási politikáknak kell vonatkozniuk, amelyek célja összhangba hozni az egyéni ösztönzőket a befektetési vállalkozás, annak hitelezői és ügyfelei hosszabb távú érdekeivel. A tagállamok vagy illetékes hatóságaik korlátozásokat vezethetnek be az említett instrumentumok típusaira és kialakítására vonatkozóan, vagy megtilthatják bizonyos instrumentumok változó javadalmazáshoz való használatát.

Az (1) bekezdés l) pontjának alkalmazásában a változó javadalmazás halasztva kifizetett része legfeljebb időarányosan jár.

Az (1) bekezdés n) pontjának alkalmazásában akkor, ha a munkavállaló a nyugdíjkorhatár elérése előtt távozik a befektetési vállalkozástól, a vállalkozásnak a j) pontban említett instrumentumok formájában öt évig kell tartania a nem kötelező nyugdíjjuttatásokat. Ha egy munkavállaló eléri a nyugdíjkorhatárt és nyugdíjba vonul, a nem kötelező nyugdíjjuttatásokat a j) pontban említett instrumentumok formájában kell teljesíteni a munkavállaló részére, amelyeket a munkavállalónak öt évig meg kell tartania.

(4)   Az (1) bekezdés j) és l) pontja, valamint a (3) bekezdés harmadik albekezdése nem alkalmazandók a következőkre:

| a) | olyan befektetési vállalkozás, amelynek mérleg szerinti és mérlegen kívüli eszközeinek értéke az adott pénzügyi évet közvetlenül megelőző négyéves időszakban átlagosan legfeljebb 100 millió EUR; |
| --- | --- |

a)

olyan befektetési vállalkozás, amelynek mérleg szerinti és mérlegen kívüli eszközeinek értéke az adott pénzügyi évet közvetlenül megelőző négyéves időszakban átlagosan legfeljebb 100 millió EUR;

| b) | olyan személy, akinek éves változó javadalmazása legfeljebb 50 000 EUR, és nem teszi ki az említett személy teljes éves javadalmazásának több mint egynegyedét. |
| --- | --- |

b)

olyan személy, akinek éves változó javadalmazása legfeljebb 50 000 EUR, és nem teszi ki az említett személy teljes éves javadalmazásának több mint egynegyedét.

(5)   A (4) bekezdés a) pontjától eltérve, egy adott tagállam megnövelheti az említett pontban meghatározott határértéket, amennyiben az adott befektetési vállalkozás megfelel az alábbi kritériumoknak:

| a) | az a befektetési vállalkozás, amely összes eszközének értékét tekintve nem a három legnagyobb befektetési vállalkozás egyike a székhelye szerinti tagállamban; |
| --- | --- |

a)

az a befektetési vállalkozás, amely összes eszközének értékét tekintve nem a három legnagyobb befektetési vállalkozás egyike a székhelye szerinti tagállamban;

| b) | a helyreállítási és szanálási tervek készítésével kapcsolatban – a 2014/59/EU irányelv 4. cikkével összhangban – a befektetési vállalkozásra nem vonatkoznak kötelezettségek, vagy egyszerűsített kötelezettségek vonatkoznak rá; |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási és szanálási tervek készítésével kapcsolatban – a 2014/59/EU irányelv 4. cikkével összhangban – a befektetési vállalkozásra nem vonatkoznak kötelezettségek, vagy egyszerűsített kötelezettségek vonatkoznak rá;

| c) | a befektetési vállalkozás mérleg szerinti és mérlegen kívüli kereskedési könyv szerinti üzleti tevékenysége legfeljebb 150 millió EUR; |
| --- | --- |

c)

a befektetési vállalkozás mérleg szerinti és mérlegen kívüli kereskedési könyv szerinti üzleti tevékenysége legfeljebb 150 millió EUR;

| d) | a befektetési vállalkozás mérleg szerinti és mérlegen kívüli származtatott ügyletekre irányuló üzleti tevékenysége legfeljebb 100 millió EUR; |
| --- | --- |

d)

a befektetési vállalkozás mérleg szerinti és mérlegen kívüli származtatott ügyletekre irányuló üzleti tevékenysége legfeljebb 100 millió EUR;

| e) | a határérték legfeljebb 300 millió EUR; valamint |
| --- | --- |

e)

a határérték legfeljebb 300 millió EUR; valamint

| f) | a határérték növelése helyénvaló, tekintettel a befektetési vállalkozás tevékenységének jellegére és nagyságrendjére, valamint belső felépítésére és adott esetben azon csoport jellegére, amelyhez a vállalkozás tartozik. |
| --- | --- |

f)

a határérték növelése helyénvaló, tekintettel a befektetési vállalkozás tevékenységének jellegére és nagyságrendjére, valamint belső felépítésére és adott esetben azon csoport jellegére, amelyhez a vállalkozás tartozik.

(6)   A (4) bekezdés a) pontjától eltérve, egy adott tagállam csökkentheti az említett pontban meghatározott határértéket, amennyiben e csökkentés helyénvaló, tekintettel a befektetési vállalkozás tevékenységének jellegére és nagyságrendjére, valamint belső felépítésére és adott esetben azon csoport jellegére, amelyhez a vállalkozás tartozik.

(7)   A (4) bekezdés b) pontjától eltérve, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy tekintettel a nemzeti piacnak a javadalmazási gyakorlatok terén fennálló sajátosságaira vagy az érintett munkavállalók feladatainak vagy munkakörének jellegére, az említett pontban foglalt mentesség nem alkalmazandó az abban említett értékhatárt és részesedést el nem érő éves változó javadalmazásra jogosult munkavállalókra.

(8)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyekben meg kell határoznia az (1) bekezdés j) pontjának iii. alpontjában foglalt feltételeket kielégítő eszközök osztályát, valamint az (1) bekezdés k) pontjában meghatározott alternatív megoldásokat.

Az EBH-nak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2021. június 26-ig kell benyújtania a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt az irányelvet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

(9)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve a (4), az (5) és a (6) bekezdés végrehajtását megkönnyítő és következetes alkalmazását biztosító iránymutatásokat kell elfogadnia.

33. cikk

A javadalmazási bizottság

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 32. cikk (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott kritériumokat nem teljesítő befektetési vállalkozások javadalmazási bizottságot állítsanak fel. E javadalmazási bizottságnak nemi szempontból kiegyensúlyozott összeállításúnak kell lennie, és hozzáértő és független módon kell megítélnie a javadalmazási szabályokat és gyakorlatokat, valamint a kockázatok, a tőkeellátottság és a likviditás kezelésére kidolgozott ösztönzőket. A javadalmazási bizottságot csoportszinten is fel lehet állítani.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a javadalmazási bizottság felelősséggel tartozzon a javadalmazásra vonatkozó – köztük az érintett befektetési vállalkozással kapcsolatos kockázatra és kockázatkezelésre kihatással lévő – döntések előkészítéséért, amelyeket a vezető testületnek kell meghoznia. A javadalmazási bizottság elnökének és tagjainak a vezető testület olyan tagjai közül kell kikerülniük, akik az érintett befektetési vállalkozásban nem látnak el ügyvezetői feladatot. Ha a nemzeti jog előírja a munkavállalói képviseletet a vezető testületben, a javadalmazási bizottság tagjai között lennie kell legalább egy munkavállalói képviselőnek.

(3)   A (2) bekezdésben említett döntések előkészítésekor a javadalmazási bizottságnak figyelembe kell vennie a közérdeket, valamint a részvényesek, a befektetők és a befektetési vállalkozásban érdekelt egyéb felek hosszú távú érdekeit.

34. cikk

A javadalmazási szabályok felügyelete

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok összegyűjtsék az (EU) 2019/2033 rendelet 51. cikke első albekezdésének c) és d) pontja alapján nyilvánosságra hozott, valamint a befektetési vállalkozások által a nemek közötti bérkülönbséget illetően közölt információkat, és felhasználják azokat a javadalmazási trendek és gyakorlatok értékelésére.

Az illetékes hatóságoknak az EBH rendelkezésére kell bocsátaniuk ezeket az információkat.

(2)   Az EBH-nak az illetékes hatóságoktól az (1) és a (4) bekezdésnek megfelelően kapott információt arra kell felhasználnia, hogy uniós szinten értékelje a javadalmazási trendeket és gyakorlatokat.

(3)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve iránymutatásokat kell kibocsátania a megfelelő javadalmazási szabályok alkalmazásáról. Ezen iránymutatások összeállításakor az EBH-nak és az EÉPH-nak figyelembe kell vennie legalább a 30–33. cikkben említett követelményeket és a megbízható javadalmazási szabályok tekintetében a 2009/384/EK ajánlásban meghatározott alapelveket.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozások információt szolgáltassanak az illetékes hatóságoknak befektetési vállalkozásonként azon természetes személyek létszámáról, akik pénzügyi évenként 1 millió euronkénti kategóriákra bontva legalább 1 millió EUR javadalmazásban részesülnek, ideértve a munkaköri feladataikkal, az érintett üzletággal, valamint a javadalmazás fő elemeivel, a teljesítményjavadalmazásokkal, a hosszú távú juttatásokkal és a nyugdíjjuttatásokkal kapcsolatos információkat is.

A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozások kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsássák a vezető testület vagy a felső vezetés minden tagjának a teljes javadalmazására vonatkozó adatokat.

Az illetékes hatóságoknak az első és a második albekezdésben említett információkat továbbítaniuk kell az EBH-nak, amelynek egységes formátumban, székhely szerinti tagállamonként összesítve közzé kell tennie azokat. Az EBH az EÉPH-val egyeztetve iránymutatásokat bocsáthat ki e bekezdés végrehajtásának megkönnyítésére és az összegyűjtött információk következetességének biztosítására.

35. cikk

Az EBH jelentése a környezeti, szociális és irányítási kockázatokról

Az EBH-nak jelentést kell készítenie az alapvetően környezeti, szociális és irányítási célú tevékenységekhez kapcsolódó technikai kritériumoknak a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásába való bevezetéséről, abból a célból, hogy értékelje az ilyen kockázatok lehetséges forrásait és a befektetési vállalkozásokra kifejtett lehetséges hatásait, figyelembe véve a környezeti, szociális és irányítási taxonómia területén alkalmazandó uniós jogi aktusokat.

Az első bekezdésben említett EBH-jelentésnek legalább a következőkre kell kiterjednie:

| a) | a fenntarthatóbb gazdasági tevékenységekre való áttéréshez kapcsolódó környezeti, szociális és irányítási kockázatok, többek között a fizikai kockázatok és átmeneti kockázatok meghatározása, valamint az átmeneti kockázatok tekintetében, ideértve az eszközök szabályozási változások miatti értékcsökkenését, az ilyen kockázatok értékelése szempontjából releváns minőségi és mennyiségi kritériumokat és mérőszámokat, valamint az arra vonatkozó értékelés módszertanát is, hogy az ilyen kockázatok rövid, közép vagy hosszú távon felmerülhetnek-e és jelentős pénzügyi hatásuk lehet-e egy befektetési vállalkozásra; |
| --- | --- |

a)

a fenntarthatóbb gazdasági tevékenységekre való áttéréshez kapcsolódó környezeti, szociális és irányítási kockázatok, többek között a fizikai kockázatok és átmeneti kockázatok meghatározása, valamint az átmeneti kockázatok tekintetében, ideértve az eszközök szabályozási változások miatti értékcsökkenését, az ilyen kockázatok értékelése szempontjából releváns minőségi és mennyiségi kritériumokat és mérőszámokat, valamint az arra vonatkozó értékelés módszertanát is, hogy az ilyen kockázatok rövid, közép vagy hosszú távon felmerülhetnek-e és jelentős pénzügyi hatásuk lehet-e egy befektetési vállalkozásra;

| b) | annak értékelése, hogy meghatározott eszközök jelentős koncentrációja fokozhatja-e az adott befektetési vállalkozás esetében a környezeti, szociális és irányítási kockázatokat, ideértve a fizikai kockázatokat és az átmeneti kockázatokat; |
| --- | --- |

b)

annak értékelése, hogy meghatározott eszközök jelentős koncentrációja fokozhatja-e az adott befektetési vállalkozás esetében a környezeti, szociális és irányítási kockázatokat, ideértve a fizikai kockázatokat és az átmeneti kockázatokat;

| c) | azon eljárások leírása, amelyek révén egy befektetési vállalkozás azonosítani, értékelni és kezelni tudja a környezeti, szociális és irányítási kockázatokat, ideértve a fizikai és az átmeneti kockázatokat; |
| --- | --- |

c)

azon eljárások leírása, amelyek révén egy befektetési vállalkozás azonosítani, értékelni és kezelni tudja a környezeti, szociális és irányítási kockázatokat, ideértve a fizikai és az átmeneti kockázatokat;

| d) | azon kritériumok, paraméterek és mérőszámok, amelyek révén a felügyeleti szervek és a befektetési vállalkozások értékelni tudják a rövid-, közép- és hosszútávú környezeti, szociális és irányítási kockázatokat a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás céljából. |
| --- | --- |

d)

azon kritériumok, paraméterek és mérőszámok, amelyek révén a felügyeleti szervek és a befektetési vállalkozások értékelni tudják a rövid-, közép- és hosszútávú környezeti, szociális és irányítási kockázatokat a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás céljából.

Az EBH-nak megállapításairól 2021. december 26-ig jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

E jelentés alapján az EBH adott esetben iránymutatásokat fogadhat el a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásra vonatkozó, a környezeti, szociális és irányítási kockázatokkal összefüggő kritériumok bevezetésére, amely iránymutatások kidolgozása során figyelembe kell vennie az EBH e cikkben említett jelentésének megállapításait.

3. Szakasz

Felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás

36. cikk

Felügyeleti felülvizsgálat és értékelés

(1)   Az illetékes hatóságoknak – a szükséges mértékben és a befektetési vállalkozás méretét, kockázati profilját és üzleti modelljét figyelembe véve – felül kell vizsgálniuk azokat a szabályokat, stratégiákat, eljárásokat és mechanizmusokat, amelyeket a befektetési vállalkozások az ezen irányelvnek és az (EU) 2019/2033 rendeletnek való megfelelés érdekében hoztak létre, valamint adott esetben, és amennyiben az releváns, értékelniük kell az alábbiak mindegyikét a kockázatok fedezetének és megbízható kezelésének biztosítása érdekében:

| a) | a 29. cikkben említett kockázatok; |
| --- | --- |

a)

a 29. cikkben említett kockázatok;

| b) | a befektetési vállalkozások kitettségeinek földrajzi helye; |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozások kitettségeinek földrajzi helye;

| c) | a befektetési vállalkozás üzleti modellje; |
| --- | --- |

c)

a befektetési vállalkozás üzleti modellje;

| d) | a rendszerszintű kockázat értékelése az 1093/2010/EU rendelet 23. cikke vagy az ERKT ajánlásai alapján a rendszerszintű kockázat azonosításának és mérésének figyelembevételével; |
| --- | --- |

d)

a rendszerszintű kockázat értékelése az 1093/2010/EU rendelet 23. cikke vagy az ERKT ajánlásai alapján a rendszerszintű kockázat azonosításának és mérésének figyelembevételével;

| e) | a befektetési vállalkozások hálózati és információs rendszereinek biztonságát fenyegető kockázatok, e vállalkozások eljárásai, adatai és eszközei bizalmas jellegének, integritásának és rendelkezésre állásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

e)

a befektetési vállalkozások hálózati és információs rendszereinek biztonságát fenyegető kockázatok, e vállalkozások eljárásai, adatai és eszközei bizalmas jellegének, integritásának és rendelkezésre állásának biztosítása érdekében;

| f) | a befektetési vállalkozások nem kereskedési könyvi tevékenységből származó kamatlábkockázatnak való kitettsége; |
| --- | --- |

f)

a befektetési vállalkozások nem kereskedési könyvi tevékenységből származó kamatlábkockázatnak való kitettsége;

| g) | a befektetési vállalkozások vállalatirányítási rendszerei és a vezető testület tagjainak feladataik ellátására való képessége; |
| --- | --- |

g)

a befektetési vállalkozások vállalatirányítási rendszerei és a vezető testület tagjainak feladataik ellátására való képessége;

E bekezdés alkalmazása céljából az illetékes hatóságoknak megfelelőképpen figyelembe kell venniük, hogy az adott befektetési vállalkozás rendelkezik-e szakmai felelősségbiztosítással.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok az érintett befektetési vállalkozások mérete, tevékenységeinek jellege, nagyságrendje és összetettsége, illetve adott esetben rendszerszintű jelentősége alapján, továbbá az arányosság elvének figyelembevételével határozzák meg az (1) bekezdésben említett felülvizsgálat és értékelés gyakoriságát és részletezettségét.

Az illetékes hatóságoknak – kizárólag, amennyiben az érintett befektetési vállalkozások mérete, tevékenységeinek jellege, nagyságrendje és összetettsége alapján szükségesnek tartják – eseti alapon kell dönteniük arról, hogy az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésében foglalt, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeknek megfelelő befektetési vállalkozások esetében a felülvizsgálatot és értékelést el kell-e végezni, illetve hogy annak milyen formában kell megtörténnie.

Az első albekezdés alkalmazása céljából figyelembe kell venni a kezelt ügyfélpénzek elkülönítésére vonatkozó nemzeti jogot.

(3)   Az illetékes hatóságoknak az (1) bekezdés g) pontjában említett felülvizsgálat és értékelés végzése során hozzá kell férniük a vezető testület és bizottságai üléseinek napirendjéhez, jegyzőkönyveihez és a kapcsolódó dokumentumokhoz, valamint a vezető testület teljesítménye belső vagy külső értékelésének eredményeihez.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 58. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen rendelet kiegészítése céljából annak érdekében, hogy biztosítható legyen, hogy a befektetési vállalkozások rendszerei, stratégiái, eljárásai és mechanizmusai megbízhatóan kezeljék és fedezzék kockázataikat. A Bizottság ennek során figyelembe veszi a pénzügyi piaci fejleményeket, különösen az új pénzügyi termékek megjelenését, a számviteli standardok változásait és a felügyeleti gyakorlatok konvergenciáját elősegítő fejleményeket.

37. cikk

A belső modellek használatára vonatkozó engedély folyamatos felülvizsgálata

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok rendszeresen, de legalább háromévente felülvizsgálják, hogy a befektetési vállalkozások megfelelnek-e az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkében említett belső modellek használatának engedélyezésére vonatkozó követelményeknek. Az illetékes hatóságoknak különösen a befektetési vállalkozás üzleti tevékenységének változásaira és az említett belső modellek új termékekre való alkalmazására kell figyelmet fordítaniuk, és mindenekelőtt azt kell felülvizsgálniuk és értékelniük, hogy a befektetési vállalkozás az említett belső modellek keretében jól kidolgozott és naprakész technikákat és gyakorlatokat alkalmaz-e. Az illetékes hatóságok biztosítják a befektetési vállalkozás belső modelljeinek kockázatfedezésével kapcsolatban azonosított érdemi hiányosságok helyesbítését, vagy megfelelő lépéseket tesznek azok következményeinek enyhítésére, többek között magasabb szorzótényezők vagy többlettőke-követelmény bevezetése révén.

(2)   Ha a piacot érintő kockázattal kapcsolatos belső modellek esetében az 575/2013/EU rendelet 366. cikkében említett több túllépés azt jelzi, hogy a belső modellek nem vagy már nem pontosak, az illetékes hatóságoknak vissza kell vonniuk a belső modellek használatára vonatkozó engedélyt, vagy megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a belső modellek haladéktalan – és meghatározott időn belül történő – kiigazításának biztosítására.

(3)   Ha egy befektetési vállalkozás, amely belső modellek használatára kapott engedélyt, már nem felel meg az említett belső modellek alkalmazására vonatkozó követelményeknek, az illetékes hatóságoknak elő kell írniuk a befektetési vállalkozás számára vagy annak bizonyítását, hogy a meg nem felelés hatása nem jelentős, vagy az említett követelményeknek való megfelelésre irányuló terv és határidő bemutatását. Az illetékes hatóságoknak a bemutatott terv módosítását kell előírniuk, ha valószínűtlen, hogy az teljes megfelelést eredményez, vagy ha nem megfelelő a határidő.

Ha nem valószínű, hogy a befektetési vállalkozás a kitűzött határidőn belül meg fog felelni a követelményeknek, vagy nem bizonyította kielégítő módon, hogy a meg nem felelés hatása nem jelentős, a tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok visszavonják a belső modellek használatára vonatkozó engedélyt, illetve azt a követelményeknek megfelelő területekre vagy azokra a területekre korlátozzák, amelyek esetében a követelményeknek való megfelelés célszerű határidőn belül megvalósítható.

(4)   Az EBH-nak minden befektetési vállalkozásra kiterjedően elemeznie kell a belső modelleket és azt, hogy a belső modelleket használó befektetési vállalkozások hogyan kezelik a hasonló kockázatokat vagy kitettségeket. Az EBH-nak erről tájékoztatnia kell az EÉPH-t.

A következetes, hatékony és eredményes felügyeleti gyakorlatok előmozdítása érdekében az EBH-nak az említett elemzés alapján iránymutatásokat kell kidolgoznia az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkével összhangban, amelyek viszonyítási értékeket határoznak meg a belső modellek befektetési vállalkozások általi használatát és azt illetően, hogy e belső modellek hogyan kezelik a hasonló kockázatokat vagy kitettségeket.

A tagállamok ösztönzik az illetékes hatóságokat arra, hogy az (1) bekezdésben említett felülvizsgálat során vegyék figyelembe az említett elemzést és iránymutatásokat.

4. Szakasz

Felügyeleti intézkedések és hatáskörök

38. cikk

Felügyeleti intézkedések

Az illetékes hatóságoknak elő kell írniuk a befektetési vállalkozások számára, hogy időben tegyék meg a következő problémák kezeléséhez szükséges intézkedéseket:

| a) | egy befektetési vállalkozás nem teljesíti az ezen irányelvben vagy az (EU) 2019/2033 rendeletben foglalt követelményeket; |
| --- | --- |

a)

egy befektetési vállalkozás nem teljesíti az ezen irányelvben vagy az (EU) 2019/2033 rendeletben foglalt követelményeket;

| b) | az illetékes hatóságoknak bizonyítékuk van arra, hogy egy befektetési vállalkozás az elkövetkező 12 hónapban várhatóan meg fogja sérteni az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket vagy az (EU) 2019/2033 rendelet rendelkezéseit. |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságoknak bizonyítékuk van arra, hogy egy befektetési vállalkozás az elkövetkező 12 hónapban várhatóan meg fogja sérteni az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket vagy az (EU) 2019/2033 rendelet rendelkezéseit.

39. cikk

Felügyeleti hatáskörök

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok rendelkezzenek a feladataik ellátása során a befektetési vállalkozások tevékenységébe való hatékony és arányos beavatkozáshoz szükséges felügyeleti hatáskörökkel.

(2)   A 36. cikk, a 37. cikk (3) bekezdése és a 38. cikk, valamint az (EU) 2019/2033 rendelet alkalmazása céljából az illetékes hatóságoknak a következő hatáskörökkel kell rendelkezniük:

| a) | előírhatják, hogy a befektetési vállalkozások az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkében megállapított követelményeket meghaladó szavatolótőkével rendelkezzenek az ezen irányelv 40. cikkében foglalt feltételek fennállása esetén, vagy e befektetési vállalkozások üzleti tevékenységének lényeges változása esetén módosíthatják a szavatolótőke és a likvid eszközök megkövetelt mennyiségét; |
| --- | --- |

a)

előírhatják, hogy a befektetési vállalkozások az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkében megállapított követelményeket meghaladó szavatolótőkével rendelkezzenek az ezen irányelv 40. cikkében foglalt feltételek fennállása esetén, vagy e befektetési vállalkozások üzleti tevékenységének lényeges változása esetén módosíthatják a szavatolótőke és a likvid eszközök megkövetelt mennyiségét;

| b) | előírhatják a 24 és a 26. cikkel összhangban bevezetett rendszerek, eljárások, mechanizmusok és stratégiák megerősítését; |
| --- | --- |

b)

előírhatják a 24 és a 26. cikkel összhangban bevezetett rendszerek, eljárások, mechanizmusok és stratégiák megerősítését;

| c) | előírhatják a befektetési vállalkozások számára, hogy egy éven belül nyújtsanak be az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet szerinti felügyeleti követelményeknek való megfelelés helyreállítására irányuló tervet, ennek végrehajtására tűzzenek ki határidőt, és módosítsák a tervek hatályát és végrehajtási határidejét; |
| --- | --- |

c)

előírhatják a befektetési vállalkozások számára, hogy egy éven belül nyújtsanak be az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet szerinti felügyeleti követelményeknek való megfelelés helyreállítására irányuló tervet, ennek végrehajtására tűzzenek ki határidőt, és módosítsák a tervek hatályát és végrehajtási határidejét;

| d) | a szavatolótőke-követelmények vonatkozásában a befektetési vállalkozások számára egyedi tartalékképzési szabályzatot vagy eszközkezelést írhatnak elő; |
| --- | --- |

d)

a szavatolótőke-követelmények vonatkozásában a befektetési vállalkozások számára egyedi tartalékképzési szabályzatot vagy eszközkezelést írhatnak elő;

| e) | szigorúbb feltételekhez köthetik vagy korlátozhatják a befektetési vállalkozások üzletvitelét, működését vagy hálózatát, vagy megkövetelhetik a befektetési vállalkozás megfelelő pénzügyi működésére túlzott kockázatot jelentő tevékenységek leválasztását; |
| --- | --- |

e)

szigorúbb feltételekhez köthetik vagy korlátozhatják a befektetési vállalkozások üzletvitelét, működését vagy hálózatát, vagy megkövetelhetik a befektetési vállalkozás megfelelő pénzügyi működésére túlzott kockázatot jelentő tevékenységek leválasztását;

| f) | előírhatják a befektetési vállalkozások tevékenységeiben, termékeiben és rendszereiben rejlő kockázat csökkentését, amely hatáskör kiterjed a kiszervezett tevékenységekre is; |
| --- | --- |

f)

előírhatják a befektetési vállalkozások tevékenységeiben, termékeiben és rendszereiben rejlő kockázat csökkentését, amely hatáskör kiterjed a kiszervezett tevékenységekre is;

| g) | előírhatják a befektetési vállalkozások számára, hogy a változó javadalmazást a nettó bevétel adott százalékára korlátozzák, amennyiben a változó javadalmazás nincs összhangban a stabil tőkealap fenntartásával; |
| --- | --- |

g)

előírhatják a befektetési vállalkozások számára, hogy a változó javadalmazást a nettó bevétel adott százalékára korlátozzák, amennyiben a változó javadalmazás nincs összhangban a stabil tőkealap fenntartásával;

| h) | előírhatják a befektetési vállalkozások számára, hogy nettó nyereségüket a szavatolótőke megerősítésére fordítsák; |
| --- | --- |

h)

előírhatják a befektetési vállalkozások számára, hogy nettó nyereségüket a szavatolótőke megerősítésére fordítsák;

| i) | korlátozhatják vagy megtilthatják a részvényeseknek, a tagoknak vagy a kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok tulajdonosainak járó, a befektetési vállalkozás általi nyereség- vagy kamatkifizetést, amennyiben az említett korlátozás vagy tilalom nem minősül a befektetési vállalkozás általi nemteljesítésnek; |
| --- | --- |

i)

korlátozhatják vagy megtilthatják a részvényeseknek, a tagoknak vagy a kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok tulajdonosainak járó, a befektetési vállalkozás általi nyereség- vagy kamatkifizetést, amennyiben az említett korlátozás vagy tilalom nem minősül a befektetési vállalkozás általi nemteljesítésnek;

| j) | az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet szerinti adatszolgáltatást kiegészítő vagy annál gyakoribb adatszolgáltatást írhatnak elő, beleértve a tőke- és likviditási pozíciókra vonatkozó adatszolgáltatást; |
| --- | --- |

j)

az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet szerinti adatszolgáltatást kiegészítő vagy annál gyakoribb adatszolgáltatást írhatnak elő, beleértve a tőke- és likviditási pozíciókra vonatkozó adatszolgáltatást;

| k) | a 42. cikkel összhangban egyedi likviditási követelményeket írhatnak elő; |
| --- | --- |

k)

a 42. cikkel összhangban egyedi likviditási követelményeket írhatnak elő;

| l) | kiegészítő közzétételt követelhetnek meg; |
| --- | --- |

l)

kiegészítő közzétételt követelhetnek meg;

| m) | megkövetelhetik, hogy a befektetési vállalkozások csökkentsék a hálózati és információs rendszereik biztonságát fenyegető kockázatokat a vállalkozások eljárásai, adatai és eszközei bizalmas jellegének, integritásának és rendelkezésre állásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

m)

megkövetelhetik, hogy a befektetési vállalkozások csökkentsék a hálózati és információs rendszereik biztonságát fenyegető kockázatokat a vállalkozások eljárásai, adatai és eszközei bizalmas jellegének, integritásának és rendelkezésre állásának biztosítása érdekében;

(3)   A (2) bekezdés j) pontjának alkalmazása céljából az illetékes hatóságok csak akkor írhatnak elő kiegészítő vagy gyakoribb adatszolgáltatást a befektetési vállalkozások számára, ha az nem eredményez párhuzamos adatközlést, és teljesül az alábbi feltételek valamelyike:

| a) | fennáll a 38. cikk a) vagy b) pontjában említett esetek valamelyike; |
| --- | --- |

a)

fennáll a 38. cikk a) vagy b) pontjában említett esetek valamelyike;

| b) | az illetékes hatóság szükségesnek ítéli a 38. cikk b) pontjában említett bizonyítékok begyűjtését; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság szükségesnek ítéli a 38. cikk b) pontjában említett bizonyítékok begyűjtését;

| c) | a kiegészítő információra a 36. cikkben említett felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás céljából van szükség. |
| --- | --- |

c)

a kiegészítő információra a 36. cikkben említett felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás céljából van szükség.

Az adatközlés akkor tekinthető párhuzamosnak, ha ugyanaz az információ vagy lényegében ugyanaz az információ már az illetékes hatóság rendelkezésére áll, azt az illetékes hatóság elő tudja állítani, vagy az adatszolgáltatási kötelezettségnek a befektetési vállalkozás számára történő előírásától eltérő módon be tudja szerezni. Amennyiben az információ a közlendő további információtól eltérő formátumban vagy részletezettséggel áll az illetékes hatóság rendelkezésére, az illetékes hatóság nem írhat elő további adatszolgáltatást, ha az említett eltérő formátum vagy részletezettség nem akadályozza abban, hogy lényegében hasonló információt állítson elő.

40. cikk

Kiegészítő szavatolótőke-követelmény

(1)   Az illetékes hatóságok – a 36. cikk és a 37. cikk alapján elvégzett felülvizsgálatok alapján – csak akkor írhatják elő a 39. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kiegészítő szavatolótőke-követelményt, ha az adott befektetési vállalkozás vonatkozásában megbizonyosodnak az alábbi helyzetek valamelyikének fennállásáról:

| a) | a befektetési vállalkozás olyan kockázatoknak vagy kockázati elemeknek van kitéve, vagy olyan kockázatokat jelent mások számára, amelyek jelentősek, és amelyekre az (EU) 2019/2033 rendelet harmadik vagy negyedik részében meghatározott szavatolótőke-követelmények – és különösen a K-faktor követelmények – nem biztosítanak fedezetet, vagy nem biztosítanak elegendő fedezetet; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás olyan kockázatoknak vagy kockázati elemeknek van kitéve, vagy olyan kockázatokat jelent mások számára, amelyek jelentősek, és amelyekre az (EU) 2019/2033 rendelet harmadik vagy negyedik részében meghatározott szavatolótőke-követelmények – és különösen a K-faktor követelmények – nem biztosítanak fedezetet, vagy nem biztosítanak elegendő fedezetet;

| b) | a befektetési vállalkozás nem felel meg a 24. és a 26. cikkben meghatározott követelményeknek, és egyéb felügyeleti intézkedések megfelelő időtartamon belül valószínűleg nem javítanak elegendő mértékben a rendszereken, eljárásokon, mechanizmusokon és stratégiákon; |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozás nem felel meg a 24. és a 26. cikkben meghatározott követelményeknek, és egyéb felügyeleti intézkedések megfelelő időtartamon belül valószínűleg nem javítanak elegendő mértékben a rendszereken, eljárásokon, mechanizmusokon és stratégiákon;

| c) | a kereskedési könyv prudens értékeléséhez kötődő módosítások nem elegendőek ahhoz, hogy lehetővé tegyék a befektetési vállalkozás számára pozícióinak rövid időn belüli, jelentős veszteség nélküli értékesítését vagy fedezését normális piaci körülmények között; |
| --- | --- |

c)

a kereskedési könyv prudens értékeléséhez kötődő módosítások nem elegendőek ahhoz, hogy lehetővé tegyék a befektetési vállalkozás számára pozícióinak rövid időn belüli, jelentős veszteség nélküli értékesítését vagy fedezését normális piaci körülmények között;

| d) | a 37. cikkel összhangban elvégzett felülvizsgálat megállapítja, hogy az engedélyezett belső modellek alkalmazására vonatkozó követelmények nemteljesítése várhatóan nem megfelelő tőkeszinteket eredményez; |
| --- | --- |

d)

a 37. cikkel összhangban elvégzett felülvizsgálat megállapítja, hogy az engedélyezett belső modellek alkalmazására vonatkozó követelmények nemteljesítése várhatóan nem megfelelő tőkeszinteket eredményez;

| e) | a befektetési vállalkozásnak ismételten nem sikerül biztosítania vagy fenntartania a 41. cikkben meghatározott megfelelő szintű szavatolótőkét. |
| --- | --- |

e)

a befektetési vállalkozásnak ismételten nem sikerül biztosítania vagy fenntartania a 41. cikkben meghatározott megfelelő szintű szavatolótőkét.

(2)   E cikk (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásában a kockázatokat vagy kockázati elemeket kizárólag akkor lehet az (EU) 2019/2033 rendelet harmadik vagy negyedik részében meghatározott szavatolótőke-követelmények által nem fedezettnek vagy nem elegendően fedezettnek tekinteni, ha a befektetési vállalkozások által az ezen irányelv 24. cikkének (1) bekezdésével összhangban elvégzett értékelés felügyeleti felülvizsgálatát követően az illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt tőke összegeire, típusaira és felosztására vonatkozó követelmények magasabbak, mint a befektetési vállalkozásra az (EU) 2019/2033 rendelet harmadik vagy negyedik részében meghatározott szavatolótőke-követelmények.

Az első albekezdés alkalmazásában az elegendőnek tekintett tőke olyan kockázatokra vagy kockázati elemekre is kiterjedhet, amelyek kifejezetten ki vannak zárva az (EU) 2019/2033 rendelet harmadik vagy negyedik részében meghatározott szavatolótőke-követelmények hatálya alól.

(3)   Az illetékes hatóságoknak a 39. cikk (2) bekezdésének a) pontja alapján előírt kiegészítő szavatolótőke szintjét az e cikk (2) bekezdése szerint megfelelőnek ítélt tőke és az (EU) 2019/2033 rendelet harmadik vagy negyedik részében meghatározott szavatolótőke-követelmények különbségeként kell meghatározniuk.

(4)   Az illetékes hatóságoknak elő kell írniuk a befektetési vállalkozások számára, hogy a 39. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kiegészítő szavatolótőke-követelménynek az alábbi feltételeknek megfelelő szavatolótőkével tegyenek eleget:

| a) | a kiegészítő szavatolótőke-követelmény legalább háromnegyedének alapvető tőkével kell eleget tenni; |
| --- | --- |

a)

a kiegészítő szavatolótőke-követelmény legalább háromnegyedének alapvető tőkével kell eleget tenni;

| b) | az alapvető tőke legalább háromnegyedének elsődleges alapvető tőkéből kell állnia; |
| --- | --- |

b)

az alapvető tőke legalább háromnegyedének elsődleges alapvető tőkéből kell állnia;

| c) | e szavatolótőke nem használható fel az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott bármely szavatolótőke-követelményeknek való megfelelés céljából. |
| --- | --- |

c)

e szavatolótőke nem használható fel az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott bármely szavatolótőke-követelményeknek való megfelelés céljából.

(5)   Az illetékes hatóságoknak írásban meg kell indokolniuk a kiegészítő szavatolótőke-követelménynek a 39. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti előírására vonatkozó határozatukat, indokolásukban egyértelműen bemutatva az e cikk (1)–(4) bekezdésében említett szempontok teljes körű értékelését. Az e cikk (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott esetben az indokolásnak tartalmaznia kell annak az egyedi okait, hogy a 41. cikk (1) bekezdésének megfelelően megállapított tőkeszint miért nem tekinthető a továbbiakban elegendőnek.

(6)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyekben meghatározza a (2) bekezdésben említett kockázatok és kockázati elemek mérésének módját, ideértve azon kockázatokat vagy kockázati elemeket is, amelyek kifejezetten ki vannak zárva az (EU) 2019/2033 rendelet harmadik vagy negyedik részében meghatározott szavatolótőke-követelmények hatálya alól.

Az EBH-nak biztosítania kell, hogy a szabályozástechnikai standardtervezetek magukban foglalják a 39. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett szavatolótőke mennyiségének kiszámítására szolgáló indikatív kvalitatív módszert – amely figyelembe veszi, hogy a befektetési vállalkozások számos különféle üzleti modell és jogi forma keretében működhetnek –, illetve hogy a standardtervezetek arányosak legyenek az alábbiak fényében:

| a) | a végrehajtásnak a befektetési vállalkozásoknál és az illetékes hatóságoknál jelentkező terhe; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtásnak a befektetési vállalkozásoknál és az illetékes hatóságoknál jelentkező terhe;

| b) | annak lehetősége, hogy a belső modelleket nem használó befektetési vállalkozások esetében alkalmazandó szavatolótőke-követelmények magasabb szintje a kockázatok és kockázati elemek (2) bekezdés szerinti értékelése nyomán alacsonyabb szavatolótőke-követelmények előírását is indokolttá teheti. |
| --- | --- |

b)

annak lehetősége, hogy a belső modelleket nem használó befektetési vállalkozások esetében alkalmazandó szavatolótőke-követelmények magasabb szintje a kockázatok és kockázati elemek (2) bekezdés szerinti értékelése nyomán alacsonyabb szavatolótőke-követelmények előírását is indokolttá teheti.

Az EBH-nak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2021. június 26-ig kell benyújtania a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt az irányelvet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

(7)   Az illetékes hatóságok – eseti alapon elbírálva, és amennyiben azt indokoltnak tartják – az (1)–(6) bekezdéssel összhangban kiegészítő szavatolótőke-követelményeket írhatnak elő azon befektetési vállalkozások számára, amelyek megfelelnek az (EU) 2019/2033 rendelet 12 cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeknek.

41. cikk

A kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó iránymutatás

(1)   Az arányosság elvét szem előtt tartva és az olyan befektetési vállalkozások méretével, rendszerszintű jelentőségével, tevékenységeinek jellegével, nagyságrendjével és összetettségével arányosan, amelyek nem elégítik ki az (EU) 2019/2033 rendelet 12 cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket, az illetékes hatóságok előírhatják, hogy az ilyen befektetési vállalkozások olyan szavatolótőke-szinttel rendelkezzenek, amely a 24. cikk alapján kellő mértékben meghaladja az (EU) 2019/2033 rendelet harmadik részében és az ezen irányelvben meghatározott tőkekövetelményeket, ideértve a 39. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kiegészítő szavatolótőke-követelményeket is, biztosítva ezáltal, hogy: a ciklikus gazdasági ingadozások ne vezessenek az említett követelmények megsértéséhez, vagy ahhoz, hogy megakadályozzák a befektetési vállalkozást abban, hogy képes legyen tevékenységét rendezett módon felszámolni vagy azzal felhagyni.

(2)   Az illetékes hatóságoknak adott esetben felül kell vizsgálniuk az (EU) 2019/2033 rendelet 12 cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket nem teljesítő egyes befektetési vállalkozások által az e cikk (1) bekezdésével összhangban megállapított szavatolótőke-szintet, és – adott esetben – tájékoztatniuk kell az érintett befektetési vállalkozást e felülvizsgálat megállapításairól, ideértve az e cikk (1) bekezdésével összhangban megállapított tőkeszint elvárt esetleges módosításait is. Az illetékes hatóságnak a módosítás végrehajtására előírt dátumot is közölnie kell.

42. cikk

Egyedi likviditási követelmények

(1)   Az illetékes hatóságok csak abban az esetben írhatják elő az ezen irányelv 39. cikke (2) bekezdésének k) pontjában említett egyedi likviditási követelményeket, amennyiben az ezen irányelv 36. és 37. cikkével összhangban elvégzett felülvizsgálat alapján megállapították, hogy az adott, az (EU) 2019/2033 rendelet 12 cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket nem teljesítő befektetési vállalkozás, vagy az (EU) 2019/2033 rendelet 12 cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket teljesítő, ám az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikke (1) bekezdése értelmében a likviditási követelmények alól nem mentesített befektetési vállalkozás az alábbiakban felsorolt helyzetek egyikében van:

| a) | a befektetési vállalkozás olyan likviditási kockázatoknak vagy likviditási kockázati elemeknek van kitéve, amelyek jelentősek, és amelyekre az (EU) 2019/2033 rendelet ötödik részében meghatározott likviditási követelmények nem biztosítanak fedezetet, vagy nem biztosítanak elegendő fedezetet; |
| --- | --- |

a)

a befektetési vállalkozás olyan likviditási kockázatoknak vagy likviditási kockázati elemeknek van kitéve, amelyek jelentősek, és amelyekre az (EU) 2019/2033 rendelet ötödik részében meghatározott likviditási követelmények nem biztosítanak fedezetet, vagy nem biztosítanak elegendő fedezetet;

| b) | a befektetési vállalkozás nem felel meg az ezen irányelv 24. és 26. cikkében meghatározott követelményeknek, és egyéb közigazgatási intézkedések megfelelő időtartamon belül valószínűleg nem javítanak elegendő mértékben a rendszereken, eljárásokon, mechanizmusokon és stratégiákon. |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozás nem felel meg az ezen irányelv 24. és 26. cikkében meghatározott követelményeknek, és egyéb közigazgatási intézkedések megfelelő időtartamon belül valószínűleg nem javítanak elegendő mértékben a rendszereken, eljárásokon, mechanizmusokon és stratégiákon.

(2)   E cikk (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásában a likviditási kockázatokat vagy likviditási kockázati elemeket kizárólag akkor lehet az (EU) 2019/2033 rendelet harmadik részében meghatározott likviditási követelmények által nem fedezettnek vagy nem elegendően fedezettnek tekinteni, ha a befektetési vállalkozások által az ezen irányelv 24. cikkének (1) bekezdésével összhangban elvégzett értékelés felügyeleti felülvizsgálatát követően az illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt likviditás összegeire és típusaira vonatkozó követelmények magasabbak, mint a befektetési vállalkozásra az (EU) 2019/2033 rendelet ötödik részében meghatározott likviditási követelmények.

(3)   Az illetékes hatóságoknak az ezen irányelv 39. cikke (2) bekezdésének k) pontja alapján előírt egyedi likviditási követelmények szintjét az e cikk (2) bekezdése szerint megfelelőnek ítélt likviditás és az (EU) 2019/2033 rendelet ötödik részében meghatározott likviditási követelmények különbségeként kell meghatározniuk.

(4)   Az illetékes hatóságoknak elő kell írniuk a befektetési vállalkozások számára, hogy az ezen irányelv 39. cikke (2) bekezdésének k) pontjában említett egyedi likviditási követelményeknek az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkében meghatározott likvid eszközökkel kell eleget tenniük.

(5)   Az illetékes hatóságoknak írásban meg kell indokolniuk az egyedi likviditási követelménynek a 39. cikk (2) bekezdésének k) pontja szerinti előírására vonatkozó határozatukat, indokolásukban egyértelműen bemutatva az e cikk (1)–(3) bekezdésében említett szempontok teljes körű értékelését.

(6)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyekben a befektetési vállalkozások méretének, struktúrájának és belső felépítésének, valamint tevékenységük jellegének, nagyságrendjének és összetettségének megfelelő módon meg kell határoznia, hogy milyen módon kell felmérni a (2) bekezdésben említett likviditási kockázatokat vagy likviditási kockázati elemeket.

Az EBH-nak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2021. június 26-ig kell benyújtania a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt az irányelvet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

43. cikk

A szanálási hatóságokkal folytatott együttműködés

Az illetékes hatóságoknak értesíteniük kell az érintett szanálási hatóságokat a 2014/59/EU irányelv hatálya alá tartozó befektetési vállalkozások számára az ezen irányelv 39. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján előírt bármely kiegészítő szavatolótőkéről, valamint az ezen irányelv 41. cikkének (2) bekezdésében említett, az ilyen befektetési vállalkozások tekintetében elvárt esetleges módosításokról.

44. cikk

Közzétételi követelmények

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok felhatalmazással rendelkezzenek arra, hogy:

| a) | megkövetelhessék, hogy az (EU) 2019/2033 rendelet 12 cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket nem teljesítő befektetési vállalkozások, valamint az (EU) 2019/2033 rendelet 46. cikkének (2) bekezdésében említett befektetési vállalkozások évente többször tegyék közzé az említett rendelet 46. cikkében említett információkat, illetve hogy meghatározhassák a közzétételre vonatkozó határidőket; |
| --- | --- |

a)

megkövetelhessék, hogy az (EU) 2019/2033 rendelet 12 cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket nem teljesítő befektetési vállalkozások, valamint az (EU) 2019/2033 rendelet 46. cikkének (2) bekezdésében említett befektetési vállalkozások évente többször tegyék közzé az említett rendelet 46. cikkében említett információkat, illetve hogy meghatározhassák a közzétételre vonatkozó határidőket;

| b) | megkövetelhessék, hogy az (EU) 2019/2033 rendelet 12 cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket nem teljesítő befektetési vállalkozások, valamint az (EU) 2019/2033 rendelet 46. cikkének (2) bekezdésében említett befektetési vállalkozások – meghatározott média segítségével és helyen, különösen a befektetési vállalkozások honlapjain – tegyék közzé ezeket az információkat, a pénzügyi kimutatásaik kivételével; |
| --- | --- |

b)

megkövetelhessék, hogy az (EU) 2019/2033 rendelet 12 cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozás minősítés megszerzéséhez szükséges feltételeket nem teljesítő befektetési vállalkozások, valamint az (EU) 2019/2033 rendelet 46. cikkének (2) bekezdésében említett befektetési vállalkozások – meghatározott média segítségével és helyen, különösen a befektetési vállalkozások honlapjain – tegyék közzé ezeket az információkat, a pénzügyi kimutatásaik kivételével;

| c) | kötelezhessék az anyavállalatokat arra, hogy évente közzétegyék – teljeskörűen vagy egyenértékű információra való hivatkozással – jogi struktúrájuk és irányításuk, valamint a befektetésivállalkozás-csoport szervezeti felépítésének leírását ezen irányelv 26. cikkének (1) bekezdésével és a 2014/65/EU irányelv 10. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

c)

kötelezhessék az anyavállalatokat arra, hogy évente közzétegyék – teljeskörűen vagy egyenértékű információra való hivatkozással – jogi struktúrájuk és irányításuk, valamint a befektetésivállalkozás-csoport szervezeti felépítésének leírását ezen irányelv 26. cikkének (1) bekezdésével és a 2014/65/EU irányelv 10. cikkével összhangban.

45. cikk

Az EBH tájékoztatásának kötelezettsége

(1)   Az illetékes hatóságoknak tájékoztatniuk kell az EBH-t:

| a) | a 36. cikkben említett felülvizsgálati és értékelési eljárásaikról; |
| --- | --- |

a)

a 36. cikkben említett felülvizsgálati és értékelési eljárásaikról;

| b) | a 39., a 40. és a 41. cikkben említett határozatok meghozatalához használt módszertanról; |
| --- | --- |

b)

a 39., a 40. és a 41. cikkben említett határozatok meghozatalához használt módszertanról;

| c) | a 18. cikkben említett közigazgatási szankciók tagállamok által meghatározott szintjéről. |
| --- | --- |

c)

a 18. cikkben említett közigazgatási szankciók tagállamok által meghatározott szintjéről.

Az EBH-nak az e bekezdésben említett információt továbbítania kell az EÉPH-hoz.

(2)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve a felügyeleti felülvizsgálatok és az értékelési eljárások következetességének javítása érdekében meg kell vizsgálnia az illetékes hatóságok által benyújtott információkat. Az EBH az EÉPH-val való egyeztetés után az értékelés elvégzése céljából az 1093/2010/EU rendelet 35. cikkének megfelelően – az arányosság elvét tiszteletben tartva – további információkat is kérhet az illetékes hatóságoktól.

Az EBH-nak a honlapján közzé kell tennie az (1) bekezdés első albekezdésének c) pontjában említett összesített információkat.

Az EBH-nak jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e fejezet alkalmazásában a tagállamok között mutatkozó konvergencia mértékéről. Az EBH-nak szükség esetén az 1093/2010/EU rendelet 30. cikkének megfelelően partneri felülvizsgálatokat kell végeznie. Az EBH-nak tájékoztatnia kell az EÉPH-t az ilyen partneri felülvizsgálatokról.

Az EBH-nak az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkének, az EÉPH-nak pedig az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelően iránymutatásokat kell kibocsátania az illetékes hatóságok számára, amelyekkel a befektetési vállalkozások méretének, struktúrájának és belső felépítésének, valamint tevékenységük jellegének, nagyságrendjének és összetettségének megfelelő módon részletesen meghatározza az (1) bekezdésben említett felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásra, valamint az ezen irányelv 29. cikkében említett kockázatok kezelésének értékelésére vonatkozó közös eljárásokat és módszertanokat.

3. FEJEZET

A befektetésivállalkozás-csoportok felügyelete

1. Szakasz

a befektetésivállalkozás-csoportok összevont alapú felügyelete, illetve a csoporttőketesztnek való megfelelés felügyelete

46. cikk

A csoportfelügyeleti hatóság meghatározása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben valamely befektetésivállalkozás-csoportot egy EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat vezet, az összevont alapú felügyeletet, illetve a csoporttőketesztnek való megfelelés felügyeletét az említett EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat illetékes hatósága gyakorolja.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben valamely befektetési vállalkozás anyavállalata egy EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalat vagy egy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat, az összevont alapú felügyeletet, illetve a csoporttőketesztnek való megfelelés felügyeletét az adott befektetési vállalkozás illetékes hatósága gyakorolja.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben két vagy több tagállamban engedélyezett két vagy több befektetési vállalkozásnak ugyanaz az EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalata vagy ugyanaz az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalata, az összevont alapú felügyeletet, illetve a csoporttőketesztnek való megfelelés felügyeletét annak a befektetési vállalkozásnak az illetékes hatósága gyakorolja, amelyet abban a tagállamban engedélyeztek, ahol a befektetési holding társaság vagy a vegyes pénzügyi holding társaság letelepedett.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben két vagy több tagállamban engedélyezett két vagy több befektetési vállalkozás anyavállalatai között egynél több olyan befektetési holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság van, amelyek központi irodái különböző tagállamokban vannak, és amennyiben e tagállamok mindegyikében található befektetési vállalkozás, az összevont alapú felügyeletet, illetve a csoporttőketesztnek való megfelelés felügyeletét annak a befektetési vállalkozásnak az illetékes hatósága gyakorolja, amelynek a mérlegfőösszege a legnagyobb.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az Unióban engedélyezett két vagy több befektetési vállalkozás anyavállalata ugyanaz az EU-szintű befektetési holding társaság vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság, és e befektetési vállalkozások egyike sem a befektetési holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság alapításának helye szerinti tagállamban engedélyezett, az összevont alapú felügyeletet, illetve a csoporttőketesztnek való megfelelés felügyeletét a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező befektetési vállalkozás illetékes hatósága gyakorolja.

(6)   Az illetékes hatóságok – figyelembe véve az érintett befektetési vállalkozásokat és azok tevékenységének fontosságát az érintett tagállamokban – közös megegyezéssel eltekinthetnek a (3), a (4) és az (5) bekezdésben említett kritériumok alkalmazásától, ha azok alkalmazása nem lenne megfelelő az összevont alapú felügyelet vagy a csoporttőketesztnek való megfelelés hatékony felügyelete szempontjából, és az összevont alapú felügyeletnek vagy a csoporttőketesztnek való megfelelés felügyeletének a gyakorlására egy másik illetékes hatóságot jelölhetnek ki. Ezekben az esetekben az illetékes hatóságoknak bármely ilyen határozatuk meghozatala előtt lehetőséget kell biztosítaniuk – esettől függően – az EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalatnak, az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatnak vagy a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező befektetési vállalkozásnak a tervezett határozattal kapcsolatos véleménye kinyilvánítására. Az illetékes hatóságoknak értesíteniük kell a Bizottságot és az EBH-t bármely ilyen határozatukról.

47. cikk

Tájékoztatási követelmények vészhelyzetekben

Amennyiben olyan vészhelyzet következik be – beleértve az 1093/2010/EU rendelet 18. cikkében leírt helyzetet vagy a kedvezőtlen piaci folyamatokat előidéző helyzetet –, amely potenciálisan veszélyezteti a piac likviditását és a pénzügyi rendszer stabilitását bármely olyan tagállamban, ahol valamely befektetésivállalkozás-csoport tagjait engedélyezték, az ezen irányelv 46. cikkének megfelelően meghatározott csoportfelügyeleti hatóságnak – e cím 1. fejezetének 2. szakaszára figyelemmel – a lehető legkorábban riasztania kell az EBH-t, az ERKT-t és az érintett illetékes hatóságokat, és közölnie kell velük a feladataik teljesítéséhez szükséges valamennyi információt.

48. cikk

Felügyeleti kollégiumok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv 46. cikkének megfelelően meghatározott csoportfelügyeleti hatóság adott esetben felügyeleti kollégiumokat hozhasson létre az e cikkben említett feladatok elvégzésének megkönnyítésére és az érintett harmadik országok felügyeleti hatóságaival való koordináció és együttműködés biztosítására, különösen az olyan esetekben, amikor az az (EU) 2019/2033 rendelet 23. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának, illetve 23. cikke (2) bekezdésének alkalmazása érdekében, az elfogadott központi szerződő felek letéti modelljét illető információk cseréje és naprakésszé tétele miatt szükséges.

(2)   A felügyeleti kollégiumok keretet biztosítanak a csoportfelügyeleti hatóság, az EBH és a többi illetékes hatóság számára, hogy azok elvégezhessék a következő feladatokat:

| a) | a 47. cikkben említett feladatok; |
| --- | --- |

a)

a 47. cikkben említett feladatok;

| b) | az információkérések koordinációja, amennyiben az szükséges az (EU) 2019/2033 rendelet 7. cikkével összhangban végzett, összevont alapú felügyelet megkönnyítése céljából; |
| --- | --- |

b)

az információkérések koordinációja, amennyiben az szükséges az (EU) 2019/2033 rendelet 7. cikkével összhangban végzett, összevont alapú felügyelet megkönnyítése céljából;

| c) | az információkérések koordinációja olyan esetekben, amikor az ugyanazon csoporthoz tartozó befektetési vállalkozások tekintetében illetékes több hatóságnak kell valamely klíringtag székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságától, vagy az elfogadott központi szerződő fél illetékes hatóságától információt kérnie a befektetési vállalkozás letéti követelményeinek kiszámításához használt letéti modellekre és paraméterekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

az információkérések koordinációja olyan esetekben, amikor az ugyanazon csoporthoz tartozó befektetési vállalkozások tekintetében illetékes több hatóságnak kell valamely klíringtag székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságától, vagy az elfogadott központi szerződő fél illetékes hatóságától információt kérnie a befektetési vállalkozás letéti követelményeinek kiszámításához használt letéti modellekre és paraméterekre vonatkozóan;

| d) | az információk valamennyi illetékes hatóság közötti és az EBH-val való cseréje az 1093/2010/EU rendelet 21. cikkével összhangban, valamint az információk EÉPH-val való cseréje az 1095/2010/EU rendelet 21. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

d)

az információk valamennyi illetékes hatóság közötti és az EBH-val való cseréje az 1093/2010/EU rendelet 21. cikkével összhangban, valamint az információk EÉPH-val való cseréje az 1095/2010/EU rendelet 21. cikkével összhangban;

| e) | adott esetben megállapodás a feladatok és a hatáskörök illetékes hatóságok közötti önkéntes átruházásáról; |
| --- | --- |

e)

adott esetben megállapodás a feladatok és a hatáskörök illetékes hatóságok közötti önkéntes átruházásáról;

| f) | a felügyelet hatékonyságának növelése a felügyeleti követelmények indokolatlan megkettőzésének kiküszöbölésére való törekvéssel. |
| --- | --- |

f)

a felügyelet hatékonyságának növelése a felügyeleti követelmények indokolatlan megkettőzésének kiküszöbölésére való törekvéssel.

(3)   Adott esetben felügyeleti kollégiumokat lehet létrehozni akkor is, ha az uniós befektetési vállalkozás, EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat által vezetett befektetésivállalkozás-csoport leányvállalatai harmadik országban vannak.

(4)   Az EBH-nak az 1093/2010/EU rendelet 21. cikkével összhangban részt kell vennie a felügyeleti kollégiumi üléseken.

(5)   A felügyeleti kollégiumok tagjainak az alábbi hatóságoknak kell lenniük:

| a) | az uniós befektetési vállalkozás, EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat által vezetett befektetésivállalkozás-csoport leányvállalatainak felügyeletéért felelős illetékes hatóságok; |
| --- | --- |

a)

az uniós befektetési vállalkozás, EU-szintű befektetési holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat által vezetett befektetésivállalkozás-csoport leányvállalatainak felügyeletéért felelős illetékes hatóságok;

| b) | adott esetben harmadik országok felügyeleti hatóságai, amennyiben a titoktartási követelmények valamennyi illetékes hatóság véleménye szerint egyenértékűek az e cím 1. fejezetének 2. szakaszában rögzített követelményekkel. |
| --- | --- |

b)

adott esetben harmadik országok felügyeleti hatóságai, amennyiben a titoktartási követelmények valamennyi illetékes hatóság véleménye szerint egyenértékűek az e cím 1. fejezetének 2. szakaszában rögzített követelményekkel.

(6)   A felügyeleti kollégium ülésein a 46. cikknek megfelelően meghatározott csoportfelügyeleti hatóság képviselőjének kell elnökölnie és neki kell meghoznia a határozatokat. A csoportfelügyeleti hatóságnak teljeskörűen, előre tájékoztatnia kell a felügyeleti kollégium minden tagját az ilyen ülések szervezéséről, a legfontosabb megvitatandó kérdésekről és a megtárgyalandó tevékenységekről. A csoportfelügyeleti hatóságnak teljeskörűen, megfelelő időben tájékoztatnia kell továbbá a felügyeleti kollégium valamennyi tagját az ülések során hozott határozatokról vagy a végrehajtott intézkedésekről.

A csoportfelügyeleti hatóságnak a határozathozatal során figyelembe kell vennie az (5) bekezdésben említett hatóságok által tervezendő vagy koordinálandó felügyeleti tevékenység relevanciáját.

A felügyeleti kollégiumoknak írásbeli megállapodás alapján kell létrejönniük és működniük.

(7)   Amennyiben nézeteltérés merül fel a csoportfelügyeleti hatóság által a felügyeleti kollégiumok működéséről hozott határozatot illetően, az ügyet az érintett illetékes hatóságok bármelyike az EBH elé utalhatja és az EBH segítségét kérheti az 1093/2010/EU rendelet 19. cikkének megfelelően.

Az 1093/2010/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban, az EBH saját kezdeményezésére is segíthet az illetékes hatóságoknak, amennyiben nézeteltérés merül fel az e cikk szerinti felügyeleti kollégiumok működését illetően.

(8)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia azon feltételek részletes meghatározása céljából, amelyek mellett a felügyeleti kollégiumok elvégzik az (1) bekezdésben említett feladataikat.

Az EBH-nak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2021. június 26-ig kell benyújtania a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt az irányelvet az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

49. cikk

Együttműködési követelmények

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a csoportfelügyeleti hatóság és a 48. cikk (5) bekezdésében említett illetékes hatóságok az előírtak szerint egymás rendelkezésére bocsássanak minden lényeges, többek között a következőkre vonatkozó információt:

| a) | a befektetésivállalkozás-csoport jogi formájának és irányítási rendszerének azonosítása, beleértve a szervezeti felépítését is, amely kiterjed az összes szabályozott és nem szabályozott szervezetre, nem szabályozott leányvállalatra és az anyavállalatokra, valamint a befektetésivállalkozás-csoporton belüli szabályozott szervezetek illetékes hatóságainak megnevezése; |
| --- | --- |

a)

a befektetésivállalkozás-csoport jogi formájának és irányítási rendszerének azonosítása, beleértve a szervezeti felépítését is, amely kiterjed az összes szabályozott és nem szabályozott szervezetre, nem szabályozott leányvállalatra és az anyavállalatokra, valamint a befektetésivállalkozás-csoporton belüli szabályozott szervezetek illetékes hatóságainak megnevezése;

| b) | a befektetésivállalkozás-csoporton belüli befektetési vállalkozásoktól származó információk gyűjtésére és ezen információk ellenőrzésére szolgáló eljárások; |
| --- | --- |

b)

a befektetésivállalkozás-csoporton belüli befektetési vállalkozásoktól származó információk gyűjtésére és ezen információk ellenőrzésére szolgáló eljárások;

| c) | olyan kedvezőtlen fejlemények a befektetési vállalkozásoknál vagy a befektetésivállalkozás-csoport más szervezeteinél, amelyek súlyosan érinthetik e befektetési vállalkozásokat; |
| --- | --- |

c)

olyan kedvezőtlen fejlemények a befektetési vállalkozásoknál vagy a befektetésivállalkozás-csoport más szervezeteinél, amelyek súlyosan érinthetik e befektetési vállalkozásokat;

| d) | az illetékes hatóságok által az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban hozott jelentősebb szankciók és rendkívüli intézkedések; |
| --- | --- |

d)

az illetékes hatóságok által az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban hozott jelentősebb szankciók és rendkívüli intézkedések;

| e) | az ezen irányelv 39. cikke szerinti egyedi szavatolótőke-követelmény előírása. |
| --- | --- |

e)

az ezen irányelv 39. cikke szerinti egyedi szavatolótőke-követelmény előírása.

(2)   Az illetékes hatóságok és a csoportfelügyeleti hatóság az 1093/2010/EU rendelet 19. cikkének (1) bekezdésével összhangban az EBH-hoz fordulhatnak, ha nem kaptak meg haladéktalanul valamely lényeges információt az (1) bekezdésnek megfelelően, vagy ha az együttműködés – különösen lényeges információ cseréje – iránti kérésüket elutasították vagy észszerű időn belül nem teljesítették.

Az 1093/2010/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban az EBH saját kezdeményezésére segíthet az illetékes hatóságoknak következetes együttműködési gyakorlatokat kidolgozni.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok a többi illetékes hatóság felügyeleti feladatainak szempontjából esetlegesen jelentőséggel bíró határozat meghozatala előtt konzultáljanak egymással a következőkről:

| a) | olyan változások a befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó befektetési vállalkozások részvénytulajdonosi vagy szervezeti felépítésében vagy irányítási rendszerében, amelyek az illetékes hatóságok jóváhagyását vagy engedélyét teszik szükségessé; |
| --- | --- |

a)

olyan változások a befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó befektetési vállalkozások részvénytulajdonosi vagy szervezeti felépítésében vagy irányítási rendszerében, amelyek az illetékes hatóságok jóváhagyását vagy engedélyét teszik szükségessé;

| b) | az illetékes hatóságok által a befektetési vállalkozásokra kiszabott jelentősebb szankciók vagy az említett hatóságok által hozott bármely más rendkívüli intézkedés; valamint |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok által a befektetési vállalkozásokra kiszabott jelentősebb szankciók vagy az említett hatóságok által hozott bármely más rendkívüli intézkedés; valamint

| c) | a 39. cikkel összhangban előírt egyedi szavatolótőke-követelmények. |
| --- | --- |

c)

a 39. cikkel összhangban előírt egyedi szavatolótőke-követelmények.

(4)   A csoportfelügyeleti hatósággal konzultálni kell, ha az illetékes hatóságoknak – a (3) bekezdés b) pontjában említetteknek megfelelően – jelentősebb szankciókat kell kiszabniuk, vagy bármely más rendkívüli intézkedést kell hozniuk.

(5)   A (3) bekezdéstől eltérve, az illetékes hatóság sürgős esetekben, vagy amennyiben a konzultáció veszélyeztetheti a határozata hatékonyságát, dönthet úgy is, hogy nem folytat konzultációt más illetékes hatóságokkal, amely esetben az illetékes hatóságnak haladéktalanul tájékoztatnia kell a többi érintett illetékes hatóságot erről a konzultáció mellőzésére vonatkozó döntésről.

50. cikk

Más tagállamokban lévő szervezeteket érintő információk ellenőrzése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az egyik tagállam illetékes hatóságainak ellenőrizniük kell egy másik tagállamban található befektetési vállalkozásokra, befektetési holding társaságokra, vegyes pénzügyi holding társaságokra, pénzügyi vállalkozásokra, kiegészítő szolgáltatást nyújtó vállalkozásokra, vegyes tevékenységű holding társaságokra vagy leányvállalatokra – ideértve a biztosítónak minősülő leányvállalatokat is – vonatkozó információkat, és az említett hatóságok ennek megfelelő kérelmet terjesztenek elő, a szóban forgó másik tagállam érintett illetékes hatóságai a (2) bekezdéssel összhangban elvégezzék ezt az ellenőrzést.

(2)   Az (1) bekezdés alapján megkeresett illetékes hatóságoknak végre kell hajtaniuk a következők valamelyikét:

| a) | hatáskörükön belül maguk végzik el az ellenőrzést; |
| --- | --- |

a)

hatáskörükön belül maguk végzik el az ellenőrzést;

| b) | lehetővé teszik, hogy a megkereső illetékes hatóságok végezzék el az ellenőrzést; |
| --- | --- |

b)

lehetővé teszik, hogy a megkereső illetékes hatóságok végezzék el az ellenőrzést;

| c) | könyvvizsgálót, illetve szakértőt kérnek fel az ellenőrzés pártatlan elvégzésére, valamint az eredmények haladéktalan jelentésére. |
| --- | --- |

c)

könyvvizsgálót, illetve szakértőt kérnek fel az ellenőrzés pártatlan elvégzésére, valamint az eredmények haladéktalan jelentésére.

Az a) és a c) pont alkalmazásában a megkereső illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni az ellenőrzésben való részvételt.

2. Szakasz

Befektetési holding társaságok, vegyes pénzügyi holding társaságok és vegyes tevékenységű holding társaságok

51. cikk

A holding társaságok bevonása a csoporttőketesztnek való megfelelés felügyelete alá

A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési holding társaságok és a vegyes pénzügyi holding társaságok a csoporttőketesztnek való megfelelés felügyelete alá kerüljenek.

52. cikk

Az igazgatók alkalmassága

A tagállamok előírják, hogy a befektetési holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság vezető testületének tagjai kellően jó hírnévvel és kellő tudással és szakmai tapasztalattal rendelkezzenek feladataik hatékony ellátásához, figyelembe véve a befektetési holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság konkrét szerepét.

53. cikk

Vegyes tevékenységű holding társaságok

(1)   A tagállamok előírják, hogy amennyiben valamely befektetési vállalkozás anyavállalata vegyes tevékenységű holding társaság, a befektetési vállalkozás felügyeletéért felelős illetékes hatóságok:

| a) | előírhatják a vegyes tevékenységű holding társaság számára, hogy bocsássa rendelkezésükre az adott befektetési vállalkozás felügyelete szempontjából esetlegesen lényeges információkat; |
| --- | --- |

a)

előírhatják a vegyes tevékenységű holding társaság számára, hogy bocsássa rendelkezésükre az adott befektetési vállalkozás felügyelete szempontjából esetlegesen lényeges információkat;

| b) | felügyelhetik a befektetési vállalkozás és a vegyes tevékenységű holding társaság, illetve az utóbbi leányvállalatai közötti ügyleteket, és előírhatják a befektetési vállalkozás számára megfelelő kockázatkezelési eljárások és belső ellenőrzési mechanizmusok, többek között hatékony adatszolgáltatási és számviteli eljárások alkalmazását ezen ügyletek azonosítására, mérésére, nyomon követésére és ellenőrzésére. |
| --- | --- |

b)

felügyelhetik a befektetési vállalkozás és a vegyes tevékenységű holding társaság, illetve az utóbbi leányvállalatai közötti ügyleteket, és előírhatják a befektetési vállalkozás számára megfelelő kockázatkezelési eljárások és belső ellenőrzési mechanizmusok, többek között hatékony adatszolgáltatási és számviteli eljárások alkalmazását ezen ügyletek azonosítására, mérésére, nyomon követésére és ellenőrzésére.

(2)   A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy illetékes hatóságaik helyszíni vizsgálatokat végezhetnek vagy – külső ellenőr bevonásával – végeztethetnek a vegyes tevékenységű holding társaságoktól és leányvállalataiktól kapott információk ellenőrzése céljából.

54. cikk

Szankciók

E cím 2. fejezete 3. szakaszának megfelelően a tagállamok biztosítják, hogy az e fejezetet átültető törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések megsértésének megszüntetését vagy enyhítését vagy az ilyen jogsértések okainak kezelését célzó közigazgatási szankciókat vagy egyéb közigazgatási intézkedéseket lehessen alkalmazni a befektetési holding társaságokkal, vegyes pénzügyi holding társaságokkal és vegyes tevékenységű holding társaságokkal, illetve tényleges vezetőikkel szemben.

55. cikk

A harmadik országbeli felügyelet és egyéb felügyeleti technikák értékelése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben két vagy több olyan befektetési vállalkozás, amely egyazon anyavállalat leányvállalata és az anyavállalat harmadik országban rendelkezik központi irodával, nem tartozik hatékony csoportszintű felügyelet hatálya alá, az illetékes hatóság értékelje, hogy a befektetési vállalkozásokat olyan felügyelet hatálya alá vonta-e a harmadik országbeli felügyeleti hatóság, amely egyenértékű az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet első része szerinti felügyelettel.

(2)   Ha az e cikk (1) bekezdésében említett értékelés azt állapítja meg, hogy nincs ilyen egyenértékű felügyelet, a tagállamok olyan megfelelő felügyeleti technikákat engedélyeznek, amelyek alkalmasak az (EU) 2019/2033 rendelet 7. és 8. cikkében meghatározott felügyeleti célkitűzések megvalósítására. E felügyeleti technikákról a többi érintett illetékes hatósággal folytatott konzultációt követően annak az illetékes hatóságnak kell döntenie, amely csoportfelügyeleti hatóság lenne akkor, ha az anyavállalatot az Unióban létesítették volna. Az e bekezdés alapján hozott összes intézkedést közölni kell a többi érintett illetékes hatósággal, az EBH-val, valamint a Bizottsággal.

(3)   Az az illetékes hatóság, amely csoportfelügyeleti hatóság lenne akkor, ha az anyavállalatot az Unióban létesítették volna, előírhatja többek között egy befektetési holding társaság vagy vegyes pénzügyi holding társaság Unión belüli létesítését, és alkalmazhatja az (EU) 2019/2033 rendelet 7. és 8. cikkét e befektetési holding társaságra vagy e vegyes pénzügyi holding társaságra.

56. cikk

Harmadik országbeli felügyeleti hatóságokkal való együttműködés

A Bizottság – valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére – ajánlásokat nyújthat be a Tanácsnak egy vagy több harmadik országgal kötendő olyan megállapodások megtárgyalására, amelyek az alábbi befektetési vállalkozások csoporttőketesztnek való megfelelése felügyeletének módjára vonatkoznak:

| a) | olyan befektetési vállalkozások, amelyek anyavállalatának központi irodája harmadik országban van; |
| --- | --- |

a)

olyan befektetési vállalkozások, amelyek anyavállalatának központi irodája harmadik országban van;

| b) | olyan harmadik országbeli befektetési vállalkozások, amelyek anyavállalatának az Unió területén található a központi irodája. |
| --- | --- |

b)

olyan harmadik országbeli befektetési vállalkozások, amelyek anyavállalatának az Unió területén található a központi irodája.

V. CÍM

AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK ÁLTALI KÖZZÉTÉTEL

57. cikk

Közzétételi követelmények

(1)   Az illetékes hatóságoknak közzé kell tenniük az összes alábbi információt:

| a) | az ezen irányelv alapján a tagállamukban elfogadott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések és általános iránymutatások szövege; |
| --- | --- |

a)

az ezen irányelv alapján a tagállamukban elfogadott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések és általános iránymutatások szövege;

| b) | az ezen irányelvben és az (EU) 2019/2033 rendeletben biztosított választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök gyakorlásának módja; |
| --- | --- |

b)

az ezen irányelvben és az (EU) 2019/2033 rendeletben biztosított választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök gyakorlásának módja;

| c) | az ezen irányelv 36. cikkében említett felügyeleti felülvizsgálat és értékelés során az általuk alkalmazott általános kritériumok és módszertanok; |
| --- | --- |

c)

az ezen irányelv 36. cikkében említett felügyeleti felülvizsgálat és értékelés során az általuk alkalmazott általános kritériumok és módszertanok;

| d) | összesített statisztikai adatok ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet végrehajtásának legfontosabb vetületeiről a tagállamukban, ideértve az ezen irányelv 39. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján hozott felügyeleti intézkedések számát és jellegét, valamint az ezen irányelv 18. cikkének megfelelően kiszabott közigazgatási szankciók számát és jellegét. |
| --- | --- |

d)

összesített statisztikai adatok ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet végrehajtásának legfontosabb vetületeiről a tagállamukban, ideértve az ezen irányelv 39. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján hozott felügyeleti intézkedések számát és jellegét, valamint az ezen irányelv 18. cikkének megfelelően kiszabott közigazgatási szankciók számát és jellegét.

(2)   Az (1) bekezdésnek megfelelően közzétett információknak kellően átfogóaknak és pontosaknak kell lenniük ahhoz, hogy az (1) bekezdés b), c) és d) pontjának különböző tagállamok illetékes hatóságai általi alkalmazását érdemi módon össze lehessen hasonlítani.

(3)   Az információkat közös formátumot követve kell közzétenni, és rendszeresen naprakésszé kell tenni. A közzétett információknak hozzáférhetőeknek kell lenniük egy egységes elektronikus elérési helyen.

(4)   Az EBH-nak az EÉPH-val egyeztetve végrehajtás-technikai standardtervezeteket kell kidolgoznia az (1) bekezdésben felsorolt információk formátumának, szerkezetének, tartalmának és éves közzétételi időpontjának meghatározása céljából.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat az 1093/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban elfogadja.

(5)   Az EBH-nak a (4) bekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2021. június 26-ig kell benyújtania a Bizottságnak.

VI. CÍM

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK

58. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 3. cikk (2) bekezdésében, a 29. cikk (4) bekezdésében és a 36. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2019. december 25-től kezdődő hatállyal.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (2) bekezdésében, a 29. cikk (4) bekezdésében és a 36. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 3. cikk (2) bekezdése, a 29. cikk (4) bekezdése és a 36. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

VII. CÍM

MÁS IRÁNYELVEK MÓDOSÍTÁSAI

59. cikk

A 2002/87/EK irányelv módosítása

A 2002/87/EK irányelv 2. cikkének 7. pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „7. | »ágazati szabályok«: a szabályozott vállalkozások prudenciális felügyeletével kapcsolatos uniós jogi aktusok, különösen az 575/2013/EU (*1) és az (EU) 2019/2033 (*2) európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2009/138/EK, a 2013/36/EU (*3), a 2014/65/EU (*4) és az (EU) 2019/2034 (*5) európai parlamenti és tanácsi irányelv. |
| --- | --- |

„7.

»ágazati szabályok«: a szabályozott vállalkozások prudenciális felügyeletével kapcsolatos uniós jogi aktusok, különösen az 575/2013/EU (*1) és az (EU) 2019/2033 (*2) európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2009/138/EK, a 2013/36/EU (*3), a 2014/65/EU (*4) és az (EU) 2019/2034 (*5) európai parlamenti és tanácsi irányelv.

*1

*2

*3

*4

*5

60. cikk

A 2009/65/EK irányelv módosítása

A 2009/65/EK irányelv 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

| „iii. | ezeknek a követelményeknek az összegétől függetlenül az alapkezelő társaság szavatolótőkéjének összege sohasem lehet alacsonyabb az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikkében előírt összegné (*6)l. |
| --- | --- |

„iii.

ezeknek a követelményeknek az összegétől függetlenül az alapkezelő társaság szavatolótőkéjének összege sohasem lehet alacsonyabb az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikkében előírt összegné (*6)l.

*6

61. cikk

A 2011/61/EU irányelv módosítása

A 2011/61/EU irányelv 9. cikkének (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Tekintet nélkül a (3) bekezdésre, az ABAK szavatolótőkéje sohasem lehet kevesebb az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikkében előírt összegnél. (*7)

62. cikk

A 2013/36/EU irányelv módosításai

A 2013/36/EU irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről”. |
| --- | --- |

1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről”.

| 2. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk

  Tárgy
  Ez az irányelv az alábbiakra vonatkozó szabályokat állapítja meg:






  a) | a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférés; |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv az alábbiakra vonatkozó szabályokat állapítja meg:

a)

a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférés;

| b) | felügyeleti hatáskörök és eszközök a hitelintézetek illetékes hatóságok általi prudenciális felügyeletéhez; |
| --- | --- |

b)

felügyeleti hatáskörök és eszközök a hitelintézetek illetékes hatóságok általi prudenciális felügyeletéhez;

| c) | a hitelintézetek illetékes hatóságok általi prudenciális felügyelete az 575/2013/EU rendeletben meghatározott egységes szabályokkal összhangban; |
| --- | --- |

c)

a hitelintézetek illetékes hatóságok általi prudenciális felügyelete az 575/2013/EU rendeletben meghatározott egységes szabályokkal összhangban;

| d) | az illetékes hatóságokra vonatkozó nyilvánosságra hozatali követelmények a hitelintézetek prudenciális szabályozása és felügyelete terén.” |
| --- | --- |

d)

az illetékes hatóságokra vonatkozó nyilvánosságra hozatali követelmények a hitelintézetek prudenciális szabályozása és felügyelete terén.”

| 3. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) és a (3) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

3.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) és a (3) bekezdést el kell hagyni;

| b) | az (5) bekezdés 1. pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdés 1. pontját el kell hagyni;

| c) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   Az e cikk (5) bekezdésének 3–24. pontjában említett jogalanyok a 34. cikk és a VII. cím 3. fejezetének alkalmazásában pénzügyi vállalkozásnak minősülnek.” |
| --- | --- |

c)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Az e cikk (5) bekezdésének 3–24. pontjában említett jogalanyok a 34. cikk és a VII. cím 3. fejezetének alkalmazásában pénzügyi vállalkozásnak minősülnek.”

| 4. | A 3. cikk (1) bekezdésének 4. pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

4.

A 3. cikk (1) bekezdésének 4. pontját el kell hagyni.

| 5. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „5. cikk

  A tagállamokon belüli koordináció
  Azok a tagállamok, amelyekben több illetékes hatóság foglalkozik a hitelintézetek és pénzügyi vállalkozások prudenciális felügyeletével, megteszik a szükséges intézkedéseket az ilyen hatóságok közötti koordináció megszervezése érdekében.” |
| --- | --- |

5.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

A tagállamokon belüli koordináció

Azok a tagállamok, amelyekben több illetékes hatóság foglalkozik a hitelintézetek és pénzügyi vállalkozások prudenciális felügyeletével, megteszik a szükséges intézkedéseket az ilyen hatóságok közötti koordináció megszervezése érdekében.”

| 6. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „8a. cikk

  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett hitelintézetek engedélyezésére vonatkozó egyedi követelmények

  (1)   A tagállamok előírják, hogy az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett azon vállalkozások, amelyek a 2014/65/EU irányelv II. címe alapján már szereztek engedélyt, a 8. cikkel összhangban engedély iránti kérelmet nyújtsanak be azon a napon, amikor a következő események bármelyike bekövetkezik:






  a) | az eszközeik havi összértékének 12 egymást követő hónapra számított átlaga legalább 30 milliárd EUR; vagy |
| --- | --- | --- |

6.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„8a. cikk

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett hitelintézetek engedélyezésére vonatkozó egyedi követelmények

(1)   A tagállamok előírják, hogy az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett azon vállalkozások, amelyek a 2014/65/EU irányelv II. címe alapján már szereztek engedélyt, a 8. cikkel összhangban engedély iránti kérelmet nyújtsanak be azon a napon, amikor a következő események bármelyike bekövetkezik:

a)

az eszközeik havi összértékének 12 egymást követő hónapra számított átlaga legalább 30 milliárd EUR; vagy

| b) | az eszközeik havi összértékének 12 egymást követő hónapra számított átlaga legfeljebb 30 milliárd EUR, és a vállalkozás olyan csoport tagja, amely esetében a csoporthoz tartozó valamennyi vállalkozás egyedi szinten 30 milliárd EUR-nál kisebb összértékű eszközökkel rendelkezik és a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett valamely tevékenységet végzi, az említett vállalkozások konszolidált eszközeinek összértéke pedig legalább 30 milliárd EUR, és az említett összegek mindkét esetben a megelőző 12 egymást követő hónap átlagában kerültek kiszámításra. |
| --- | --- |

b)

az eszközeik havi összértékének 12 egymást követő hónapra számított átlaga legfeljebb 30 milliárd EUR, és a vállalkozás olyan csoport tagja, amely esetében a csoporthoz tartozó valamennyi vállalkozás egyedi szinten 30 milliárd EUR-nál kisebb összértékű eszközökkel rendelkezik és a 2014/65/EU irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett valamely tevékenységet végzi, az említett vállalkozások konszolidált eszközeinek összértéke pedig legalább 30 milliárd EUR, és az említett összegek mindkét esetben a megelőző 12 egymást követő hónap átlagában kerültek kiszámításra.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett vállalkozások az e cikk (1) bekezdésében említett engedély megszerzéséig folytathatják az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett tevékenységek végzését.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésétől eltérve, az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett azon vállalkozások, amelyek 2019. december 24-én a 2014/65/EU irányelv alapján engedélyezett befektetési vállalkozásként végzik tevékenységüket, 2020. december 27-ig kötelesek ezen irányelv 8. cikkével összhangban engedélyért folyamodni.

(4)   Amennyiben az illetékes hatóság az információknak a 2014/65/EU irányelv 95a. cikkével összhangban történő kézhezvételét követően azt állapítja meg, hogy valamely vállalkozást hitelintézetként kell engedélyezni ezen irányelv 8. cikkével összhangban, értesítenie kell a vállalkozást és a 2014/65/EU 4. cikke (1) bekezdésének 26. pontja szerinti illetékes hatóságot, és ezen értesítés napjától át kell vennie az engedélyezési eljárást.

(5)   Ismételt engedélyezés esetén az engedélyező illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy az eljárás a lehető legegyszerűbb legyen, és figyelembe vegyék a meglévő engedélyezésekből származó információkat.

(6)   Az EBH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia a következők meghatározása érdekében:

| a) | az engedély iránti kérelmében az illetékes hatóságok számára a vállalkozás által benyújtandó információ, a 10. cikkben előírt üzleti tervet is ideértve; |
| --- | --- |

a)

az engedély iránti kérelmében az illetékes hatóságok számára a vállalkozás által benyújtandó információ, a 10. cikkben előírt üzleti tervet is ideértve;

| b) | az (1) bekezdésben említett küszöbértékek kiszámításának módszertana. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdésben említett küszöbértékek kiszámításának módszertana.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt az irányelvet az első albekezdés a) és b) pontjában említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén.

Az EBH-nak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2020. december 26-ig kell benyújtania a Bizottságnak.”

| 7. | A 18. cikk a következő ponttal egészül ki:






  „aa) | kizárólag az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett tevékenységek végzésére használja az engedélyét, és eszközei összértékének öt egymást követő évre számított átlaga az említett cikkben meghatározott küszöbértékek alatt van;” |
| --- | --- | --- |

7.

A 18. cikk a következő ponttal egészül ki:

„aa)

kizárólag az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett tevékenységek végzésére használja az engedélyét, és eszközei összértékének öt egymást követő évre számított átlaga az említett cikkben meghatározott küszöbértékek alatt van;”

| 8. | A 20. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az EBH nyilvánosságra hozza és legalább évente frissíti a honlapján a mindazon hitelintézetek nevét tartalmazó jegyzéket, amelyek számára engedélyt adtak ki.”; |
| --- | --- | --- |

8.

A 20. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az EBH nyilvánosságra hozza és legalább évente frissíti a honlapján a mindazon hitelintézetek nevét tartalmazó jegyzéket, amelyek számára engedélyt adtak ki.”;

| b) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   Az e cikk (2) bekezdésében említett jegyzéknek tartalmaznia kell az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett vállalkozások nevét is, és ezeket hitelintézetként kell azonosítania. Az említett jegyzéknek ezenkívül tükröznie kell az előző változathoz képest történt esetleges változásokat is.” |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   Az e cikk (2) bekezdésében említett jegyzéknek tartalmaznia kell az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett vállalkozások nevét is, és ezeket hitelintézetként kell azonosítania. Az említett jegyzéknek ezenkívül tükröznie kell az előző változathoz képest történt esetleges változásokat is.”

| 9. | A 21b. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   E cikk alkalmazásában:






  a) | a harmadik országbeli csoport unióbeli eszközeinek összértékét a következők összegeként kell meghatározni:






  i. | a harmadik országbeli csoporthoz tartozó minden unióbeli intézmény eszközeinek összértéke az összevont mérlege alapján, illetve az egyéni mérlegük alapján, ha egy intézmény mérlegét nem konszolidálják; és |
| --- | --- | --- | --- |

9.

A 21b. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   E cikk alkalmazásában:

a)

a harmadik országbeli csoport unióbeli eszközeinek összértékét a következők összegeként kell meghatározni:

i.

a harmadik országbeli csoporthoz tartozó minden unióbeli intézmény eszközeinek összértéke az összevont mérlege alapján, illetve az egyéni mérlegük alapján, ha egy intézmény mérlegét nem konszolidálják; és

| ii. | a harmadik országbeli csoportnak az ezen irányelvvel, a 600/2014/EU európai parlament és tanácsi rendelettel (*8), illetve a 2014/65/EU irányelvvel összhangban az Unióban engedélyezett összes fióktelepe eszközeinek összértéke; |
| --- | --- |

ii.

a harmadik országbeli csoportnak az ezen irányelvvel, a 600/2014/EU európai parlament és tanácsi rendelettel (*8), illetve a 2014/65/EU irányelvvel összhangban az Unióban engedélyezett összes fióktelepe eszközeinek összértéke;

| b) | az »intézmény« fogalma magában foglalja a befektetései vállalkozásokat is. |
| --- | --- |

b)

az »intézmény« fogalma magában foglalja a befektetései vállalkozásokat is.

(*8)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).”
  "

*8

| 10. | A IV. címet el kell hagyni. |
| --- | --- |

10.

A IV. címet el kell hagyni.

| 11. | Az 51. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A fogadó tagállam illetékes hatóságai a 112. cikk (1) bekezdésének alkalmazása esetén az összevont felügyeletet ellátó hatóságtól vagy a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságaitól kérhetik, hogy egy hitelintézet fióktelepét tekintsék jelentősnek.” |
| --- | --- |

11.

Az 51. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A fogadó tagállam illetékes hatóságai a 112. cikk (1) bekezdésének alkalmazása esetén az összevont felügyeletet ellátó hatóságtól vagy a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságaitól kérhetik, hogy egy hitelintézet fióktelepét tekintsék jelentősnek.”

| 12. | Az 53. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdés nem akadályozhatja az illetékes hatóságokat abban, hogy az ezen irányelvnek, az 575/2013/EU rendeletnek, az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (*9), valamint az 1092/2010/EU rendelet 15. cikkének, az 1093/2010/EU rendelet 31., 35. és 36. cikkének és az 1095/2010/EU rendelet 31. és 36. cikkének, az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (*10) és a hitelintézetekre alkalmazandó egyéb irányelveknek megfelelően információkat cseréljenek egymással, vagy információkat továbbítsanak az ERKT-nak, az EBH-nak és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*11) létrehozott európai felügyeleti hatóságnak (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) (a továbbiakban: EÉPH). Az így továbbított információkra is az (1) bekezdés vonatkozik.


  (*9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314, 2019.12.5., 1 o.)."


  (*10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (HL L 314, 2019.12.5., 64. o.).”
  "


  (*11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.)." |
| --- | --- |

12.

Az 53. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdés nem akadályozhatja az illetékes hatóságokat abban, hogy az ezen irányelvnek, az 575/2013/EU rendeletnek, az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (*9), valamint az 1092/2010/EU rendelet 15. cikkének, az 1093/2010/EU rendelet 31., 35. és 36. cikkének és az 1095/2010/EU rendelet 31. és 36. cikkének, az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (*10) és a hitelintézetekre alkalmazandó egyéb irányelveknek megfelelően információkat cseréljenek egymással, vagy információkat továbbítsanak az ERKT-nak, az EBH-nak és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*11) létrehozott európai felügyeleti hatóságnak (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) (a továbbiakban: EÉPH). Az így továbbított információkra is az (1) bekezdés vonatkozik.

(*9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314, 2019.12.5., 1 o.)."

*9

(*10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (HL L 314, 2019.12.5., 64. o.).”
  "

*10

(*11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.)."

*11

| 13. | A 66. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „aa) | az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett tevékenységek legalább egyikének végzése és az említett cikk szerinti küszöbértékek elérése hitelintézeti engedély hiányában;” |
| --- | --- | --- |

13.

A 66. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„aa)

az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett tevékenységek legalább egyikének végzése és az említett cikk szerinti küszöbértékek elérése hitelintézeti engedély hiányában;”

| 14. | A 76. cikk (5) bekezdésének hatodik albekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

14.

A 76. cikk (5) bekezdésének hatodik albekezdését el kell hagyni.

| 15. | A 86. cikk (11) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(11)   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy az intézmények az esetleges likviditási hiányok megszüntetésére irányuló stratégiákat és végrehajtási intézkedéseket tartalmazó tervekkel rendelkezzenek, a más tagállamban létrehozott fióktelepekre vonatkozóan is. Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a belső szabályzatok és eljárások megfelelő kiigazítása érdekében ezeket a terveket az intézmények legalább évente teszteljék és a (8) bekezdésben említett alternatív forgatókönyvek kimenetele alapján aktualizálják, majd pedig nyújtsák be a felső vezetésnek, amely jóváhagyja azokat. Az intézményeknek előzetesen meg kell hozniuk a likvidforrás-ellátottság helyreállítására vonatkozó tervek azonnali végrehajtásához szükséges működési intézkedéseket. Az ilyen működési intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a központi banki finanszírozás számára azonnal rendelkezésre álló biztosíték tartását. Ebbe szükség esetén beletartozik a biztosíték más tagállam pénznemében való tartása, vagy egy olyan harmadik ország pénznemében való tartása, amellyel szemben az intézetnek követelései vannak, illetve ha működési szempontból szükséges, egy olyan fogadó tagállam vagy harmadik ország területén való tartása, amelynek pénznemében követelés áll fenn.” |
| --- | --- |

15.

A 86. cikk (11) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(11)   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy az intézmények az esetleges likviditási hiányok megszüntetésére irányuló stratégiákat és végrehajtási intézkedéseket tartalmazó tervekkel rendelkezzenek, a más tagállamban létrehozott fióktelepekre vonatkozóan is. Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a belső szabályzatok és eljárások megfelelő kiigazítása érdekében ezeket a terveket az intézmények legalább évente teszteljék és a (8) bekezdésben említett alternatív forgatókönyvek kimenetele alapján aktualizálják, majd pedig nyújtsák be a felső vezetésnek, amely jóváhagyja azokat. Az intézményeknek előzetesen meg kell hozniuk a likvidforrás-ellátottság helyreállítására vonatkozó tervek azonnali végrehajtásához szükséges működési intézkedéseket. Az ilyen működési intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a központi banki finanszírozás számára azonnal rendelkezésre álló biztosíték tartását. Ebbe szükség esetén beletartozik a biztosíték más tagállam pénznemében való tartása, vagy egy olyan harmadik ország pénznemében való tartása, amellyel szemben az intézetnek követelései vannak, illetve ha működési szempontból szükséges, egy olyan fogadó tagállam vagy harmadik ország területén való tartása, amelynek pénznemében követelés áll fenn.”

| 16. | A 110. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

16.

A 110. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

| 17. | A 111. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „111. cikk

  A csoportfelügyeleti hatóság meghatározása

  (1)   Amennyiben az anyavállalat tagállami hitelintézet anyavállalat vagy EU-szintű hitelintézet anyavállalat, az összevont alapú felügyeletet azon illetékes hatóságnak kell ellátnia, amely az adott tagállami hitelintézet anyavállalatot vagy az adott EU-szintű hitelintézet anyavállalatot egyéni alapon felügyeli.
  Amennyiben az anyavállalat tagállami befektetési vállalkozás anyavállalat vagy EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, és egyik leányvállalata sem hitelintézet, az összevont alapú felügyeletet azon illetékes hatóságnak kell ellátnia, amely a tagállami befektetési vállalkozás anyavállalatot vagy az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalatot egyéni alapon felügyeli.
  Amennyiben az anyavállalat tagállami befektetési vállalkozás anyavállalat vagy EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, és legalább egy leányvállalata hitelintézet, az összevont alapú felügyeletet a hitelintézet illetékes hatóságának kell ellátnia, illetve amennyiben több hitelintézet leányvállalata van, akkor a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézet illetékes hatóságának.


  (2)   Amennyiben egy hitelintézet vagy egy befektetési vállalkozás anyavállalata tagállami pénzügyi holding társaság anyavállalat, tagállami vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat, az összevont alapú felügyeletet azon illetékes hatóságnak kell ellátnia, amely a hitelintézetet vagy a befektetési vállalkozást egyéni alapon felügyeli.


  (3)   Amennyiben az Unióban engedélyezett két vagy több hitelintézet vagy befektetési vállalkozás anyavállalata ugyanaz a tagállami pénzügyi holding társaság anyavállalat, tagállami vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat, az összevont alapú felügyeletet az alábbiaknak kell ellátniuk:






  a) | a hitelintézet illetékes hatósága, amennyiben a csoportban egyetlen hitelintézet van; |
| --- | --- | --- |

17.

A 111. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„111. cikk

A csoportfelügyeleti hatóság meghatározása

(1)   Amennyiben az anyavállalat tagállami hitelintézet anyavállalat vagy EU-szintű hitelintézet anyavállalat, az összevont alapú felügyeletet azon illetékes hatóságnak kell ellátnia, amely az adott tagállami hitelintézet anyavállalatot vagy az adott EU-szintű hitelintézet anyavállalatot egyéni alapon felügyeli.

Amennyiben az anyavállalat tagállami befektetési vállalkozás anyavállalat vagy EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, és egyik leányvállalata sem hitelintézet, az összevont alapú felügyeletet azon illetékes hatóságnak kell ellátnia, amely a tagállami befektetési vállalkozás anyavállalatot vagy az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalatot egyéni alapon felügyeli.

Amennyiben az anyavállalat tagállami befektetési vállalkozás anyavállalat vagy EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, és legalább egy leányvállalata hitelintézet, az összevont alapú felügyeletet a hitelintézet illetékes hatóságának kell ellátnia, illetve amennyiben több hitelintézet leányvállalata van, akkor a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézet illetékes hatóságának.

(2)   Amennyiben egy hitelintézet vagy egy befektetési vállalkozás anyavállalata tagállami pénzügyi holding társaság anyavállalat, tagállami vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat, az összevont alapú felügyeletet azon illetékes hatóságnak kell ellátnia, amely a hitelintézetet vagy a befektetési vállalkozást egyéni alapon felügyeli.

(3)   Amennyiben az Unióban engedélyezett két vagy több hitelintézet vagy befektetési vállalkozás anyavállalata ugyanaz a tagállami pénzügyi holding társaság anyavállalat, tagállami vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat, az összevont alapú felügyeletet az alábbiaknak kell ellátniuk:

a)

a hitelintézet illetékes hatósága, amennyiben a csoportban egyetlen hitelintézet van;

| b) | a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézet illetékes hatósága, amennyiben a csoportban több hitelintézet van; |
| --- | --- |

b)

a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézet illetékes hatósága, amennyiben a csoportban több hitelintézet van;

| c) | a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező befektetési vállalkozás illetékes hatósága, amennyiben a csoportban nincs hitelintézet. |
| --- | --- |

c)

a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező befektetési vállalkozás illetékes hatósága, amennyiben a csoportban nincs hitelintézet.

(4)   Azokban az esetekben, amikor az 575/2013/EU rendelet 18. cikke (3) bekezdésének vagy (6) bekezdésének értelmében konszolidációt kell végezni, az összevont alapú felügyeletet azon hitelintézet vagy, amennyiben a csoportban nincs hitelintézet, azon befektetési intézet illetékes hatóságának kell ellátnia, amelynek a mérlegfőösszege a legnagyobb.

(5)   Az (1) bekezdés harmadik albekezdésétől, a (3) bekezdés b) pontjától és a (4) bekezdéstől eltérve, amennyiben az illetékes hatóság egy adott csoportba tartozó több hitelintézetet is egyéni alapon felügyel, az összevont alapú felügyeletet azon illetékes hatóságnak kell ellátnia, amely a csoporthoz tartozó egy vagy több olyan hitelintézetet felügyeli egyéni alapon, amely vagy amelyek együttes mérlegfőösszege magasabb, mint a bármely más illetékes hatóság által egyéni alapon felügyelt hitelintézeteké.

A (3) bekezdés c) pontjától és a (4) bekezdéstől eltérve, amennyiben az illetékes hatóság egy adott csoportba tartozó több befektetési vállalkozást is egyéni alapon felügyel, az összevont alapú felügyeletet azon illetékes hatóságnak kell ellátnia, amely a csoporthoz tartozó egy vagy több olyan befektetési vállalkozást felügyeli egyéni alapon, amely vagy amelyek együttes mérlegfőösszege a legmagasabb.

(6)   Egyes esetekben az illetékes hatóságok közös megegyezéssel eltekinthetnek az (1), a (3) és a (4) bekezdésben említett kritériumok alkalmazásától, és az összevont alapú felügyelet ellátására egy másik illetékes hatóságot jelölhetnek ki, amennyiben az érintett hitelintézeteknek vagy befektetési vállalkozásoknak és tevékenységük adott tagállambeli relatív súlyának figyelembevételével, vagy annak tükrében, hogy az összevont alapú felügyelet folytonosságára, vagyis ugyanazon illetékes hatóság általi folytatására lenne szükség, az említett szempontok alkalmazása nem volna megfelelő. Ilyen esetekben az EU-szintű anyavállalatnak, az EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalatnak, az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatnak vagy a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézeteknek vagy befektetési vállalkozásoknak jogot kell biztosítani álláspontjuk kifejtésére, mielőtt az illetékes hatóságok döntenének.

(7)   Az illetékes hatóságoknak haladéktalanul tájékoztatniuk kell a Bizottságot és az EBH-t a (6) bekezdés hatálya alá tartozó bármely megegyezésről.”

| 18. | A 114. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Amennyiben olyan vészhelyzet következik be – beleértve az 1093/2010/EU rendelet 18. cikkében leírt helyzetet vagy a kedvezőtlen piaci folyamatokat előidéző helyzetet – amely potenciálisan veszélyezteti a piac likviditását és a pénzügyi rendszer stabilitását bármely olyan tagállamban, ahol egy csoport tagjait engedélyezték, vagy ahol az 51. cikkben említett jelentős fióktelepek telepedtek le, az összevont felügyeletet ellátó hatóság – az ezen irányelv VII. címe 1. fejezete 2. szakaszára, és adott esetben az (EU) 2019/2034 irányelv IV. címe 1. fejezetének 2. szakaszára figyelemmel – a lehető legkorábban riasztja az EBH-t és az 58. cikk (4) bekezdésében és az 59. cikkben említett hatóságokat, és közli velük a feladataik teljesítéséhez szükséges valamennyi információt. Ezek a kötelezettségek az összes illetékes hatóságra vonatkoznak.” |
| --- | --- |

18.

A 114. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Amennyiben olyan vészhelyzet következik be – beleértve az 1093/2010/EU rendelet 18. cikkében leírt helyzetet vagy a kedvezőtlen piaci folyamatokat előidéző helyzetet – amely potenciálisan veszélyezteti a piac likviditását és a pénzügyi rendszer stabilitását bármely olyan tagállamban, ahol egy csoport tagjait engedélyezték, vagy ahol az 51. cikkben említett jelentős fióktelepek telepedtek le, az összevont felügyeletet ellátó hatóság – az ezen irányelv VII. címe 1. fejezete 2. szakaszára, és adott esetben az (EU) 2019/2034 irányelv IV. címe 1. fejezetének 2. szakaszára figyelemmel – a lehető legkorábban riasztja az EBH-t és az 58. cikk (4) bekezdésében és az 59. cikkben említett hatóságokat, és közli velük a feladataik teljesítéséhez szükséges valamennyi információt. Ezek a kötelezettségek az összes illetékes hatóságra vonatkoznak.”

| 19. | A 116. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A felügyeleti kollégiumokban részt vevő illetékes hatóságok és az EBH szorosan együttműködnek egymással. Az ezen irányelv VII. címe 1. fejezetének II. szakasza és adott esetben az (EU) 2019/2034 irányelv IV. címe 1. fejezetének 2. szakasza szerinti titoktartási kötelezettséget nem sérti, ha az illetékes hatóságok bizalmas információkat cserélnek a felügyeleti kollégiumokban. A felügyeleti kollégiumok létrehozása és működése nem érinti az illetékes hatóságok ezen irányelv és az 575/2013/EU rendelet szerinti jogait és kötelességeit.”; |
| --- | --- | --- |

19.

A 116. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A felügyeleti kollégiumokban részt vevő illetékes hatóságok és az EBH szorosan együttműködnek egymással. Az ezen irányelv VII. címe 1. fejezetének II. szakasza és adott esetben az (EU) 2019/2034 irányelv IV. címe 1. fejezetének 2. szakasza szerinti titoktartási kötelezettséget nem sérti, ha az illetékes hatóságok bizalmas információkat cserélnek a felügyeleti kollégiumokban. A felügyeleti kollégiumok létrehozása és működése nem érinti az illetékes hatóságok ezen irányelv és az 575/2013/EU rendelet szerinti jogait és kötelességeit.”;

| b) | a (6) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   A felügyeleti kollégiumokban részt vehetnek az EU-szintű anyaintézmények vagy EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalatok vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatok leányvállalatainak felügyeletéért felelős illetékes hatóságok is, valamint azon fogadó tagállamok illetékes hatóságai, ahol az 51. cikk szerinti jelentős fióktelepek telepedtek le, szükség szerint a KBER központi bankjai, továbbá adott esetben – amennyiben a titoktartási követelmények valamennyi illetékes hatóság véleménye szerint egyenértékűek az ezen irányelv VII. címe 1. fejezetének II. szakasza, és adott esetben az (EU) 2019/2034 irányelv IV. címe 1. fejezetének 2. szakasza szerinti követelményekkel – harmadik országok felügyeleti hatóságai is.”; |
| --- | --- |

b)

a (6) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A felügyeleti kollégiumokban részt vehetnek az EU-szintű anyaintézmények vagy EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalatok vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatok leányvállalatainak felügyeletéért felelős illetékes hatóságok is, valamint azon fogadó tagállamok illetékes hatóságai, ahol az 51. cikk szerinti jelentős fióktelepek telepedtek le, szükség szerint a KBER központi bankjai, továbbá adott esetben – amennyiben a titoktartási követelmények valamennyi illetékes hatóság véleménye szerint egyenértékűek az ezen irányelv VII. címe 1. fejezetének II. szakasza, és adott esetben az (EU) 2019/2034 irányelv IV. címe 1. fejezetének 2. szakasza szerinti követelményekkel – harmadik országok felügyeleti hatóságai is.”;

| c) | a (9) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(9)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak – az ezen irányelv VII. címe 1. fejezetének II. szakasza, és adott esetben az (EU) 2019/2034 irányelv IV. címe 1. fejezetének 2. szakasza szerinti titoktartási kötelezettség figyelembevételével – tájékoztatnia kell az EBH-t a felügyeleti kollégium tevékenységeiről, ideértve a vészhelyzetekben folytatottakat is, továbbá közölnie kell az EBH-val a felügyeleti tevékenység közelítésének szempontjából minden különösen fontos információt.” |
| --- | --- |

c)

a (9) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(9)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak – az ezen irányelv VII. címe 1. fejezetének II. szakasza, és adott esetben az (EU) 2019/2034 irányelv IV. címe 1. fejezetének 2. szakasza szerinti titoktartási kötelezettség figyelembevételével – tájékoztatnia kell az EBH-t a felügyeleti kollégium tevékenységeiről, ideértve a vészhelyzetekben folytatottakat is, továbbá közölnie kell az EBH-val a felügyeleti tevékenység közelítésének szempontjából minden különösen fontos információt.”

| 20. | A 125. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az összevont alapú felügyelet, és különösen az illetékes hatóságok közötti, ezen irányelvben szabályozott információcsere keretében kapott információkra a hitelintézetek esetében az ezen irányelv 53. cikke (1) bekezdésében meghatározott vagy az (EU) 2019/2034 irányelv 15. cikke szerinti szakmai titoktartási követelményekkel legalább egyenértékű követelményeknek kell vonatkozniuk.” |
| --- | --- |

20.

A 125. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az összevont alapú felügyelet, és különösen az illetékes hatóságok közötti, ezen irányelvben szabályozott információcsere keretében kapott információkra a hitelintézetek esetében az ezen irányelv 53. cikke (1) bekezdésében meghatározott vagy az (EU) 2019/2034 irányelv 15. cikke szerinti szakmai titoktartási követelményekkel legalább egyenértékű követelményeknek kell vonatkozniuk.”

| 21. | A 128. cikk ötödik albekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

21.

A 128. cikk ötödik albekezdését el kell hagyni.

| 22. | A 129. cikk (2), (3) és (4) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

22.

A 129. cikk (2), (3) és (4) bekezdését el kell hagyni.

| 23. | A 130. cikk (2), (3) és (4) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

23.

A 130. cikk (2), (3) és (4) bekezdését el kell hagyni.

| 24. | A 143. cikk (1) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | az ezen irányelv VII. címe 1. fejezetének II. szakaszában meghatározott rendelkezések és adott esetben az (EU) 2019/2034 irányelv IV. címe 1. fejezetének 2. szakaszában meghatározott rendelkezések sérelme nélkül, összesített statisztikai adatok a prudenciális keretszabályozás végrehajtásának kulcsfontosságú vetületeiről valamennyi tagállamban, beleértve az ezen irányelv 102. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján hozott felügyeleti intézkedések számát és jellegét, valamint az ezen irányelv 65. cikkének megfelelően hozott közigazgatási szankciók számát és jellegét.” |
| --- | --- | --- |

24.

A 143. cikk (1) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

az ezen irányelv VII. címe 1. fejezetének II. szakaszában meghatározott rendelkezések és adott esetben az (EU) 2019/2034 irányelv IV. címe 1. fejezetének 2. szakaszában meghatározott rendelkezések sérelme nélkül, összesített statisztikai adatok a prudenciális keretszabályozás végrehajtásának kulcsfontosságú vetületeiről valamennyi tagállamban, beleértve az ezen irányelv 102. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján hozott felügyeleti intézkedések számát és jellegét, valamint az ezen irányelv 65. cikkének megfelelően hozott közigazgatási szankciók számát és jellegét.”

63. cikk

A 2014/59/EU irányelv módosításai

A 2014/59/EU irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (1) bekezdésének 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | »befektetési vállalkozás«: az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*12) 4. cikke (1) bekezdésének 22. pontjában meghatározott, az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*13) 9. cikkének (1) bekezdésében megállapított indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozás; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk (1) bekezdésének 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„3.

»befektetési vállalkozás«: az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*12) 4. cikke (1) bekezdésének 22. pontjában meghatározott, az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*13) 9. cikkének (1) bekezdésében megállapított indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozás;

*12

*13

(*12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314, 2019.12.5., 1 o.)."

*12

(*13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (HL L 314, 2019.12.5., 64 o.).”
  "

*13

| 2. | A 45. cikkben a következő bekezdés kerül beillesztésre:

  „(3)   Az (EU) 2019/2033 rendelet 65. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az ezen irányelvben szereplő és az (EU) 2019/2033 rendelet 1. cikkének (2) és (5) bekezdésében említett befektetési vállalkozásnak nem minősülő, az ezen irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontja szerinti befektetési vállalkozásokra egyéni alapon vonatkozó szavatolótőke-követelménnyel kapcsolatos, az 575/2013/EU rendelet 92. cikkére való hivatkozások az alábbiak szerint értelmezendőek:






  a) | az ezen irányelvben szereplő, a teljes tőkemegfelelési mutatóval kapcsolatos, az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésének c) pontjára való hivatkozásokat az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésére való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- | --- |

2.

A 45. cikkben a következő bekezdés kerül beillesztésre:

„(3)   Az (EU) 2019/2033 rendelet 65. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az ezen irányelvben szereplő és az (EU) 2019/2033 rendelet 1. cikkének (2) és (5) bekezdésében említett befektetési vállalkozásnak nem minősülő, az ezen irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontja szerinti befektetési vállalkozásokra egyéni alapon vonatkozó szavatolótőke-követelménnyel kapcsolatos, az 575/2013/EU rendelet 92. cikkére való hivatkozások az alábbiak szerint értelmezendőek:

a)

az ezen irányelvben szereplő, a teljes tőkemegfelelési mutatóval kapcsolatos, az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésének c) pontjára való hivatkozásokat az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésére való hivatkozásként kell értelmezni;

| b) | az ezen irányelvben szereplő, a teljes kockázati kitettségértékkel kapcsolatos, az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (3) bekezdésére való hivatkozásokat az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében meghatározott alkalmazandó követelmény és 12,5 szorzatára való hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

b)

az ezen irányelvben szereplő, a teljes kockázati kitettségértékkel kapcsolatos, az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (3) bekezdésére való hivatkozásokat az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében meghatározott alkalmazandó követelmény és 12,5 szorzatára való hivatkozásként kell értelmezni.

Az (EU) 2019/2034 irányelv 65. cikkével összhangban, az ezen irányelvben szereplő és az (EU) 2019/2033 rendelet 1. cikkének (2) és (5)bekezdésében említett befektetési vállalkozásnak nem minősülő, az ezen irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontja szerinti befektetési vállalkozásokra vonatkozó kiegészítő szavatolótőke-követelménnyel kapcsolatos, a 2013/36/EU irányelv 104a. cikkére való hivatkozásokat az (EU) 2019/2034 irányelv 40. cikkére való hivatkozásokként kell értelmezni.”

64. cikk

A 2014/65/EU irányelv módosításai

A 2014/65/EU irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 8. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | már nem felel meg azon feltételeknek, amelyek alapján az engedélyt kiadták, úgymint az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*14) megállapított feltételek teljesítése; |
| --- | --- | --- |

1.

A 8. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

már nem felel meg azon feltételeknek, amelyek alapján az engedélyt kiadták, úgymint az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*14) megállapított feltételek teljesítése;

*14

(*14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314, 2019.12.5., 1 o.).”
  "

*14

| 2. | A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „15. cikk

  Indulótőke-ellátottság
  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok csak akkor adhatják meg az engedélyt, ha a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*15) 9. cikkének követelményeivel összhangban az adott befektetési szolgáltatás vagy tevékenység jellegére tekintettel elegendő indulótőkével rendelkezik.


  (*15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (HL L 314, 2019.12.5., 64 o.).”
  " |
| --- | --- |

2.

A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„15. cikk

Indulótőke-ellátottság

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok csak akkor adhatják meg az engedélyt, ha a befektetési vállalkozás az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*15) 9. cikkének követelményeivel összhangban az adott befektetési szolgáltatás vagy tevékenység jellegére tekintettel elegendő indulótőkével rendelkezik.

(*15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (HL L 314, 2019.12.5., 64 o.).”
  "

*15

| 3. | A 41. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „41. cikk

  Az engedély megadása

  (1)   Annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelyben egy harmadik országbeli vállalkozás a fióktelepét létrehozta vagy létre akarja hozni, az engedélyt csak akkor adhatja meg, ha az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy:






  a) | a 39. cikk szerinti feltételek teljesültek; és |
| --- | --- | --- |

3.

A 41. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„41. cikk

Az engedély megadása

(1)   Annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelyben egy harmadik országbeli vállalkozás a fióktelepét létrehozta vagy létre akarja hozni, az engedélyt csak akkor adhatja meg, ha az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy:

a)

a 39. cikk szerinti feltételek teljesültek; és

| b) | a harmadik országbeli vállalkozás képes lesz a (2) és a (3) bekezdésben említett rendelkezéseknek megfelelni. |
| --- | --- |

b)

a harmadik országbeli vállalkozás képes lesz a (2) és a (3) bekezdésben említett rendelkezéseknek megfelelni.

Az illetékes hatóság a hiánytalan kérelem benyújtását követően hat hónapon belül tájékoztatja a harmadik országbeli vállalkozást az engedély megadásáról vagy a kérelem elutasításáról.

(2)   A harmadik országbeli vállalkozás fióktelepe, amely az engedélyt az (1) bekezdés szerint megkapta, köteles megfelelni ezen irányelv 16–20., 23., 24., 25. és 27. cikkének, 28. cikke (1) bekezdésének, továbbá 30., 31. és 32. cikkének, valamint a 600/2014/EU rendelet 3–26. cikkének és az ezek alapján elfogadott intézkedéseknek, illetve az azon tagállamban működő illetékes hatóság felügyelete alá kell tartoznia, amelyben az engedélyt megadták.

A tagállamok nem állapíthatnak meg semmiféle további előírást a fióktelep szervezetével és működésével kapcsolatban az ezen irányelv hatálya alá tartozó ügyekben, és a harmadik országbeli vállalkozások egyik fióktelepét sem részesíthetik az uniós vállalkozások tekintetében alkalmazottnál kedvezőbb elbánásban.

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok évente továbbítsák az EÉPH-nak a harmadik országbeli vállalkozások területükön működő fióktelepeinek listáját.

Az EÉPH-nak évente közzé kell tennie az Unió területén működő harmadik országbeli fióktelepek jegyzékét, és annak a harmadik országbeli vállalkozásnak a nevét is, amelyhez a fióktelep tartozik.

(3)   A harmadik országbeli vállalkozás (1) bekezdés szerint engedélyezett fióktelepének éves gyakorisággal jelentenie kell a (2) bekezdésben említett illetékes hatóságnak a következőket:

| a) | a fióktelep által az adott tagállamban nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek köre és nagyságrendje; |
| --- | --- |

a)

a fióktelep által az adott tagállamban nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek köre és nagyságrendje;

| b) | az I. melléklet A. szakaszának 3. pontjában felsorolt tevékenységet végző harmadik országbeli vállalkozások esetében az uniós szerződő felekkel szembeni kitettségeik havi minimális, átlagos és maximális értéke; |
| --- | --- |

b)

az I. melléklet A. szakaszának 3. pontjában felsorolt tevékenységet végző harmadik országbeli vállalkozások esetében az uniós szerződő felekkel szembeni kitettségeik havi minimális, átlagos és maximális értéke;

| c) | az I. melléklet A. szakaszának 6. pontjában felsorolt egyik vagy mindkét tevékenységet végző harmadik országbeli vállalkozások esetében az uniós szerződő felektől származó olyan pénzügyi eszközök összértéke, amelyekre jegyzési garanciát vállaltak, vagy amelyeket az eszköz vételére irányuló kötelezettségvállalással helyeztek el a megelőző 12 hónapban; |
| --- | --- |

c)

az I. melléklet A. szakaszának 6. pontjában felsorolt egyik vagy mindkét tevékenységet végző harmadik országbeli vállalkozások esetében az uniós szerződő felektől származó olyan pénzügyi eszközök összértéke, amelyekre jegyzési garanciát vállaltak, vagy amelyeket az eszköz vételére irányuló kötelezettségvállalással helyeztek el a megelőző 12 hónapban;

| d) | az a) pontban említett szolgáltatásokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eszközök forgalma és összértéke; |
| --- | --- |

d)

az a) pontban említett szolgáltatásokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eszközök forgalma és összértéke;

| e) | a fióktelep ügyfeleinek rendelkezésére álló befektetővédelmi intézkedések részletes leírása, ideértve az ügyfeleknek a 39. cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett befektetőkártalanítási rendszerből eredő jogait is; |
| --- | --- |

e)

a fióktelep ügyfeleinek rendelkezésére álló befektetővédelmi intézkedések részletes leírása, ideértve az ügyfeleknek a 39. cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett befektetőkártalanítási rendszerből eredő jogait is;

| f) | az a) pontban említett szolgáltatások nyújtása és tevékenységek végzése tekintetében a fióktelep által alkalmazott kockázatkezelési politika és eljárások; |
| --- | --- |

f)

az a) pontban említett szolgáltatások nyújtása és tevékenységek végzése tekintetében a fióktelep által alkalmazott kockázatkezelési politika és eljárások;

| g) | a vállalatirányítási rendszer, beleértve a fióktelep tevékenységeihez kapcsolódóan kiemelten fontos feladatkört betöltő személyeket; |
| --- | --- |

g)

a vállalatirányítási rendszer, beleértve a fióktelep tevékenységeihez kapcsolódóan kiemelten fontos feladatkört betöltő személyeket;

| h) | bármely olyan egyéb információ, amelyet az illetékes hatóság szükségesnek ítél ahhoz, hogy a fióktelep tevékenységeinek átfogó nyomon követése elvégezhető legyen. |
| --- | --- |

h)

bármely olyan egyéb információ, amelyet az illetékes hatóság szükségesnek ítél ahhoz, hogy a fióktelep tevékenységeinek átfogó nyomon követése elvégezhető legyen.

(4)   Az illetékes hatóságok felkérésre az EÉPH rendelkezésére bocsátják a következő információkat:

| a) | az (1) bekezdéssel összhangban engedélyezett fióktelepek minden engedélye, valamint ezen engedélyek minden későbbi módosításai; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdéssel összhangban engedélyezett fióktelepek minden engedélye, valamint ezen engedélyek minden későbbi módosításai;

| b) | az engedélyezett fióktelep által az adott tagállamban nyújtott szolgáltatások és az ott végzett tevékenységek köre és nagyságrendje; |
| --- | --- |

b)

az engedélyezett fióktelep által az adott tagállamban nyújtott szolgáltatások és az ott végzett tevékenységek köre és nagyságrendje;

| c) | a b) pontban említett szolgáltatásokból és tevékenységekből származó forgalom és összes eszköz; |
| --- | --- |

c)

a b) pontban említett szolgáltatásokból és tevékenységekből származó forgalom és összes eszköz;

| d) | annak a harmadik országbeli csoportnak a megnevezése, amelyhez az engedéllyel rendelkező fióktelep tartozik. |
| --- | --- |

d)

annak a harmadik országbeli csoportnak a megnevezése, amelyhez az engedéllyel rendelkező fióktelep tartozik.

(5)   Az ezen cikk (2) bekezdésében említett illetékes hatóságok, azon szervezetek illetékes hatóságai, amelyek ugyanazon csoporthoz tartoznak, mint a harmadik országbeli vállalkozások (1) bekezdés szerint engedélyezett fióktelepei, valamint az EÉPH és az EBH szorosan együttműködnek annak érdekében, hogy az adott csoport Unióban folytatott minden tevékenysége ezen irányelvnek, az 575/2013/EU rendeletnek, a 600/2014/EU rendeletnek, az (EU) 2019/2033 rendeletnek, a 2013/36/EU irányelvnek, és az (EU) 2019/2034 irányelvnek megfelelő átfogó, következetes és hatékony felügyelet alá tartozzon.

(6)   Az EÉPH-nak végrehajtás-technikai standardtervezeteket kell kidolgoznia annak meghatározása érdekében, hogy a (3) és a (4) bekezdésben említett információkat milyen formátumban kell benyújtani.

Az EÉPH-nak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2020. szeptember 26-ig kell benyújtania a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kiegészítse ezt az irányelvet az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadása révén.”

| 4. | A 42. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „42. cikk

  Az ügyfél kizárólagos kezdeményezésére történő szolgáltatásnyújtás

  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben egy, az Unióban letelepedett vagy ott tartózkodó lakossági ügyfél vagy a II. melléklet II. szakasza értelmében vett szakmai ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére kéri, hogy egy harmadik országbeli vállalkozás befektetési szolgáltatást nyújtson vagy befektetési tevékenységet végezzen számára, a 39. cikk szerinti engedélyezési követelmény ne legyen alkalmazandó a harmadik országbeli vállalkozás ezen személynek nyújtott szolgáltatására vagy neki végzett tevékenységére, ideértve a kifejezetten a szolgáltatásnyújtáshoz vagy tevékenységhez fűződő kapcsolattartást is.
  A csoporton belüli kapcsolatok sérelme nélkül, amennyiben egy harmadik országbeli vállalkozás – akár a javára eljáró vagy vele szoros kapcsolatban álló szervezeten vagy ilyen szervezetet képviselő bármely egyéb személyen keresztül – ügyfeleket vagy potenciális ügyfeleket keres az Unióban, az nem tekinthető az ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére biztosított szolgáltatásnak.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett ilyen ügyfelek általi kezdeményezés nem jogosítja fel a harmadik országbeli vállalkozást arra, hogy – amennyiben a nemzeti jog értelmében fióktelepet kell létrehozni – fióktelep nélkül, más módon biztosítsanak újfajta befektetési termékeket vagy szolgáltatásokat az ügyfél számára.” |
| --- | --- |

4.

A 42. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„42. cikk

Az ügyfél kizárólagos kezdeményezésére történő szolgáltatásnyújtás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben egy, az Unióban letelepedett vagy ott tartózkodó lakossági ügyfél vagy a II. melléklet II. szakasza értelmében vett szakmai ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére kéri, hogy egy harmadik országbeli vállalkozás befektetési szolgáltatást nyújtson vagy befektetési tevékenységet végezzen számára, a 39. cikk szerinti engedélyezési követelmény ne legyen alkalmazandó a harmadik országbeli vállalkozás ezen személynek nyújtott szolgáltatására vagy neki végzett tevékenységére, ideértve a kifejezetten a szolgáltatásnyújtáshoz vagy tevékenységhez fűződő kapcsolattartást is.

A csoporton belüli kapcsolatok sérelme nélkül, amennyiben egy harmadik országbeli vállalkozás – akár a javára eljáró vagy vele szoros kapcsolatban álló szervezeten vagy ilyen szervezetet képviselő bármely egyéb személyen keresztül – ügyfeleket vagy potenciális ügyfeleket keres az Unióban, az nem tekinthető az ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére biztosított szolgáltatásnak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett ilyen ügyfelek általi kezdeményezés nem jogosítja fel a harmadik országbeli vállalkozást arra, hogy – amennyiben a nemzeti jog értelmében fióktelepet kell létrehozni – fióktelep nélkül, más módon biztosítsanak újfajta befektetési termékeket vagy szolgáltatásokat az ügyfél számára.”

| 5. | A 49. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok előírják a szabályozott piacok számára, hogy fogadjanak el árlépésköz-rendszereket a részvények, letéti igazolások, tőzsdei kereskedésben részt vevő alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök vonatkozásában, valamint minden egyéb olyan pénzügyi eszköz vonatkozásában, amelyekre a (4) bekezdés értelmében szabályozástechnikai standardot dolgoztak ki. Az árlépésközök alkalmazása nem akadályozhatja a szabályozott piacokat abban, hogy a szokásos piaci nagyságrendet meghaladó megbízásokat a vételi és eladási árak közötti középértéken párosítsák.” |
| --- | --- |

5.

A 49. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok előírják a szabályozott piacok számára, hogy fogadjanak el árlépésköz-rendszereket a részvények, letéti igazolások, tőzsdei kereskedésben részt vevő alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök vonatkozásában, valamint minden egyéb olyan pénzügyi eszköz vonatkozásában, amelyekre a (4) bekezdés értelmében szabályozástechnikai standardot dolgoztak ki. Az árlépésközök alkalmazása nem akadályozhatja a szabályozott piacokat abban, hogy a szokásos piaci nagyságrendet meghaladó megbízásokat a vételi és eladási árak közötti középértéken párosítsák.”

| 6. | A 81. cikk (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | annak ellenőrzésére, hogy a befektetési vállalkozások tevékenységének megkezdésére vonatkozó feltételek teljesülnek-e, valamint hogy elősegítsék a vállalkozás üzleti magatartásának, az igazgatási és számviteli eljárásoknak, valamint a belső ellenőrzési mechanizmusoknak a figyelemmel kísérését;”. |
| --- | --- | --- |

6.

A 81. cikk (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

annak ellenőrzésére, hogy a befektetési vállalkozások tevékenységének megkezdésére vonatkozó feltételek teljesülnek-e, valamint hogy elősegítsék a vállalkozás üzleti magatartásának, az igazgatási és számviteli eljárásoknak, valamint a belső ellenőrzési mechanizmusoknak a figyelemmel kísérését;”.

| 7. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „95a. cikk

  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett hitelintézet engedélyezésére vonatkozó átmeneti rendelkezés
  Az illetékes hatóságoknak tájékoztatniuk kell a 2013/36/EU irányelv 8. cikkében említett illetékes hatóságot, ha az I. melléklet A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett tevékenységek végzése érdekében ezen irányelv II. címe alapján a 2019. december 25. előtt engedélyért folyamodó vállalkozás eszközeinek összértéke várhatóan legalább 30 milliárd EUR, és erről értesíteniük kell a kérelmezőt.” |
| --- | --- |

7.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„95a. cikk

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában említett hitelintézet engedélyezésére vonatkozó átmeneti rendelkezés

Az illetékes hatóságoknak tájékoztatniuk kell a 2013/36/EU irányelv 8. cikkében említett illetékes hatóságot, ha az I. melléklet A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett tevékenységek végzése érdekében ezen irányelv II. címe alapján a 2019. december 25. előtt engedélyért folyamodó vállalkozás eszközeinek összértéke várhatóan legalább 30 milliárd EUR, és erről értesíteniük kell a kérelmezőt.”

VIII. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

65. cikk

Más uniós jogi aktusok 2013/36/EU irányelvre való hivatkozásai

A befektetési vállalkozások prudenciális felügyelete és szanálása vonatkozásában más uniós jogi aktusoknak a 2013/36/EU irányelvre való hivatkozásait ezen irányelvre való hivatkozásokként kell értelmezni.

66. cikk

Felülvizsgálat

2024. június 26-ig a Bizottság az EBH-val és az EÉPH-val szorosan együttműködve jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, adott esetben jogalkotási javaslat kíséretében, az alábbiakról:

| a) | ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet, valamint a 2009/65/EK és a 2011/61/EU irányelv javadalmazásra vonatkozó rendelkezései, és ezen rendelkezések alkalmazása, azzal a céllal, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek az Unióban működő valamennyi befektetési vállalkozás számára; |
| --- | --- |

a)

ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet, valamint a 2009/65/EK és a 2011/61/EU irányelv javadalmazásra vonatkozó rendelkezései, és ezen rendelkezések alkalmazása, azzal a céllal, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek az Unióban működő valamennyi befektetési vállalkozás számára;

| b) | az ezen irányelvben és az (EU) 2019/2033 rendeletben meghatározott adatszolgáltatási és közzétételi követelmények megfelelősége, figyelembe véve az arányosság elvét; |
| --- | --- |

b)

az ezen irányelvben és az (EU) 2019/2033 rendeletben meghatározott adatszolgáltatási és közzétételi követelmények megfelelősége, figyelembe véve az arányosság elvét;

| c) | egy olyan értékelés, amely figyelembe veszi a 35. cikkben említett EBH-jelentést és a fenntartható finanszírozásra vonatkozó taxonómiát, valamint a következőkre vonatkozik:






  i. | fennállnak-e a befektetési vállalkozás belső irányítása szempontjából figyelembe veendő környezeti, szociális vagy irányítási kockázatok; |
| --- | --- | --- |

c)

egy olyan értékelés, amely figyelembe veszi a 35. cikkben említett EBH-jelentést és a fenntartható finanszírozásra vonatkozó taxonómiát, valamint a következőkre vonatkozik:

i.

fennállnak-e a befektetési vállalkozás belső irányítása szempontjából figyelembe veendő környezeti, szociális vagy irányítási kockázatok;

| ii. | fennállnak-e a befektetési vállalkozás javadalmazási politikája tekintetében figyelembe veendő környezeti, szociális vagy irányítási kockázatok; |
| --- | --- |

ii.

fennállnak-e a befektetési vállalkozás javadalmazási politikája tekintetében figyelembe veendő környezeti, szociális vagy irányítási kockázatok;

| iii. | fennállnak-e a kockázatkezelés tekintetében figyelembe veendő környezeti, szociális vagy irányítási kockázatok; valamint |
| --- | --- |

iii.

fennállnak-e a kockázatkezelés tekintetében figyelembe veendő környezeti, szociális vagy irányítási kockázatok; valamint

| iv. | fennállnak-e a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásba bevonandó környezeti, szociális vagy irányítási kockázatok; |
| --- | --- |

iv.

fennállnak-e a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásba bevonandó környezeti, szociális vagy irányítási kockázatok;

| d) | az ezen irányelv szerinti információmegosztási szabályok hatékonysága; |
| --- | --- |

d)

az ezen irányelv szerinti információmegosztási szabályok hatékonysága;

| e) | az Unió és a tagállamok által az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet alkalmazásában harmadik országokkal folytatott együttműködés; |
| --- | --- |

e)

az Unió és a tagállamok által az ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet alkalmazásában harmadik országokkal folytatott együttműködés;

| f) | ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet befektetési vállalkozások tekintetében történő végrehajtása azok jogi formája vagy tulajdonosi modellje alapján; |
| --- | --- |

f)

ezen irányelv és az (EU) 2019/2033 rendelet befektetési vállalkozások tekintetében történő végrehajtása azok jogi formája vagy tulajdonosi modellje alapján;

| g) | a befektetési vállalkozások hordozzák-e a pénzügyi rendszer zavarának veszélyét, súlyos kedvezőtlen hatást gyakorolva egy adott tagállam pénzügyi rendszerére és reálgazdaságára, valamint azok a megfelelő makroprudenciális eszközök, amelyek segítségével kezelhető az ilyen kockázat, és amelyek alkalmasak arra, hogy helyettesítsék az ezen irányelv 36. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott követelményeket; |
| --- | --- |

g)

a befektetési vállalkozások hordozzák-e a pénzügyi rendszer zavarának veszélyét, súlyos kedvezőtlen hatást gyakorolva egy adott tagállam pénzügyi rendszerére és reálgazdaságára, valamint azok a megfelelő makroprudenciális eszközök, amelyek segítségével kezelhető az ilyen kockázat, és amelyek alkalmasak arra, hogy helyettesítsék az ezen irányelv 36. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott követelményeket;

| h) | azon feltételek, amelyek fennállása esetén az illetékes hatóságok ezen irányelv 5. cikkével összhangban alkalmazhatják az 575/2013/EU rendelet követelményeit a befektetési vállalkozásokra. |
| --- | --- |

h)

azon feltételek, amelyek fennállása esetén az illetékes hatóságok ezen irányelv 5. cikkével összhangban alkalmazhatják az 575/2013/EU rendelet követelményeit a befektetési vállalkozásokra.

67. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok 2021. június 26-ig elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Ezeket a rendelkezéseket a tagállamok 2021. június 26-tól alkalmazzák. A 64. cikk 5. pontjának való megfeleléshez szükséges rendelkezéseket azonban a tagállamok 2020. március 26-tól alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   Ezen irányelv hatálybalépését követően a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Bizottság az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatást kapjon az irányelvvel szabályozott területen általuk tervezett legfontosabb törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekről.

(3)   A tagállamok eljuttatják a Bizottsághoz és az EBH-hoz nemzeti joguk azon rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

Amennyiben a tagállamok által küldött, átültető intézkedésekről szóló értesítéshez mellékelt dokumentumok nem elégségesek ahhoz, hogy mindenre kiterjedően értékelni lehessen azt, hogy az átültető rendelkezések megfelelnek-e ezen irányelv egyes rendelkezéseinek, a Bizottság az EBH kérésére az 1093/2010/EU rendelet szerinti feladatai elvégzéseire figyelemmel, vagy saját kezdeményezésére előírhatja a tagállamoknak, hogy nyújtsanak részletesebb tájékoztatást a szóban forgó rendelkezések végrehajtásáról és ezen irányelv átültetéséről.

68. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

69. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2019. november 27-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. MSASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  HL C 378., 2018.10.19., 5. o.

1

(2)  
  HL C 262., 2018.7.25., 35. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. április 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. november 8-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173, 2014.6.12., 349. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint a 1093/2010/EU, az 575/2013/EU rendelet, a 600/2014/EU rendelet és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (2011. június 8.) az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173, 2014.6.12., 190. o.).

14

(15)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

15

(16)  
  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete (2002. július 19.) a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/878 irányelve (2019. május 20.) a 2013/36/EU irányelvnek a mentesített szervezetek, a pénzügyi holding társaságok, a vegyes pénzügyi holding társaságok, a javadalmazás, a felügyeleti intézkedések és hatáskörök, valamint a tőkefenntartási intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 150., 2019.6.7., 253. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/87/EK irányelve (2002. december 16.) a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről, valamint a 73/239/EGK, a 79/267/EGK, a 92/49/EGK, a 92/96/EGK, a 93/6/EGK és a 93/22/EGK tanácsi irányelvek, illetve a 98/78/EK és 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek módosításáról (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 1092/2010/EU rendelete (2010. november 24.) a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról (HL L 331., 2010.12.15., 1. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/43/EK irányelve (2006. május 17.) az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2006.6.9., 87. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

25

(26)  A Bizottság ajánlása (2009. április 30.) a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikájáról (HL L 120., 2009.5.15., 22. o.).

26

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.12.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/115 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/115

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2035 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2019. június 28.)

az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatokat tartó létesítményekre és a keltetőkre, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok és keltetőtojások nyomonkövethetőségére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 3. cikke (5) bekezdésére, 87. cikke (3) bekezdésére, 94. cikke (3) bekezdésére, 97. cikke (2) bekezdésére, 101. cikke (3) bekezdésére, 106. cikke (1) bekezdésére, 118. cikke (1) és (2) bekezdésére, 119. cikke (1) bekezdésére, 122. cikke (2) bekezdésére, 271. cikke (2) bekezdésére és 279. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet megállapítja az állatra vagy emberre átvihető betegségek megelőzésére és leküzdésére – többek között a szárazföldi állatokat tartó létesítményekre és a keltetőkre, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok és a keltetőtojások Unión belüli nyomonkövethetőségére – vonatkozó szabályokat. Az (EU) 2016/429 rendelet emellett felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kiegészítő szabályokat fogadjon el az említett rendelet bizonyos, nem alapvető fontosságú rendelkezéseivel kapcsolatban. Ezért helyénvaló ilyen kiegészítő szabályokat elfogadni annak érdekében, hogy a rendszer zökkenőmentesen működhessen az (EU) 2016/429 rendelet által létrehozott új jogi keretben. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet megállapítja az állatra vagy emberre átvihető betegségek megelőzésére és leküzdésére – többek között a szárazföldi állatokat tartó létesítményekre és a keltetőkre, valamint a bizonyos tartott szárazföldi állatok és a keltetőtojások Unión belüli nyomonkövethetőségére – vonatkozó szabályokat. Az (EU) 2016/429 rendelet emellett felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kiegészítő szabályokat fogadjon el az említett rendelet bizonyos, nem alapvető fontosságú rendelkezéseivel kapcsolatban. Ezért helyénvaló ilyen kiegészítő szabályokat elfogadni annak érdekében, hogy a rendszer zökkenőmentesen működhessen az (EU) 2016/429 rendelet által létrehozott új jogi keretben.

| (2) | Pontosabban meghatározva ennek a rendeletnek az (EU) 2016/429 rendelet IV. része I. címének 1. és 2. fejezetében meghatározottakat kiegészítő szabályokat kell megállapítania a bizonyos, patásoktól eltérő tartott szárazföldi állatok szállításával foglalkozó szállítók nyilvántartásba vételi kötelezettsége, a jelentős állategészségügyi kockázatot képviselő, szárazföldi állatokat tartó létesítmények és a keltetők engedélyezése, a tartott szárazföldi állatokkal és keltetőtojásokkal foglalkozó szállítókról és létesítményekről az illetékes hatóságok által vezetendő nyilvántartások, a felelős személyek nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, valamint a tartott szárazföldi állatokra és a keltetőtojásokra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelmények tekintetében. Az (EU) 2016/429 rendelet ezenkívül annak biztosítására irányuló szabályok megállapítására is felhatalmazza a Bizottságot, hogy az említett rendelet IV. részét megfelelően alkalmazzák a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célútól eltérő mozgatására. Ezért e rendeletnek az ilyen mozgatásra vonatkozó szabályokat is meg kell állapítania. |
| --- | --- |

(2)

Pontosabban meghatározva ennek a rendeletnek az (EU) 2016/429 rendelet IV. része I. címének 1. és 2. fejezetében meghatározottakat kiegészítő szabályokat kell megállapítania a bizonyos, patásoktól eltérő tartott szárazföldi állatok szállításával foglalkozó szállítók nyilvántartásba vételi kötelezettsége, a jelentős állategészségügyi kockázatot képviselő, szárazföldi állatokat tartó létesítmények és a keltetők engedélyezése, a tartott szárazföldi állatokkal és keltetőtojásokkal foglalkozó szállítókról és létesítményekről az illetékes hatóságok által vezetendő nyilvántartások, a felelős személyek nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, valamint a tartott szárazföldi állatokra és a keltetőtojásokra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelmények tekintetében. Az (EU) 2016/429 rendelet ezenkívül annak biztosítására irányuló szabályok megállapítására is felhatalmazza a Bizottságot, hogy az említett rendelet IV. részét megfelelően alkalmazzák a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célútól eltérő mozgatására. Ezért e rendeletnek az ilyen mozgatásra vonatkozó szabályokat is meg kell állapítania.

| (3) | A keltetőtojások a szaporítóanyagok (EU) 2016/429 rendelet 4. cikkének 28. pontjában szereplő fogalommeghatározása alá tartoznak, és ennek megfelelően az említett rendelet szaporítóanyagokkal kapcsolatos szabályai vonatkoznak rájuk. Ugyanakkor az e rendeletben a baromfik és a fogságban tartott madarak tekintetében megállapított állategészségügyi követelményeket e madarak keltetőtojásaira is alkalmazni kell, ezért e rendelet hatályának ki kell terjednie a keltetőtojásokra és az azokkal való ellátás céljára szolgáló létesítményekre is. |
| --- | --- |

(3)

A keltetőtojások a szaporítóanyagok (EU) 2016/429 rendelet 4. cikkének 28. pontjában szereplő fogalommeghatározása alá tartoznak, és ennek megfelelően az említett rendelet szaporítóanyagokkal kapcsolatos szabályai vonatkoznak rájuk. Ugyanakkor az e rendeletben a baromfik és a fogságban tartott madarak tekintetében megállapított állategészségügyi követelményeket e madarak keltetőtojásaira is alkalmazni kell, ezért e rendelet hatályának ki kell terjednie a keltetőtojásokra és az azokkal való ellátás céljára szolgáló létesítményekre is.

| (4) | Bár az e rendeletben megállapított kiegészítő szabályokat minden tartott szárazföldi állatra alkalmazni kell, vannak olyan, az Unió meghatározott területein vad vagy félvad körülmények között tartott lópopulációk, amelyek fennmaradása és szaporodása részben független az emberi ellenőrzéstől, ezért ezen állatokra nem alkalmazhatók teljeskörűen az e rendeletben megállapított nyomonkövethetőségi követelmények. E rendeletnek ezért egyértelművé kell tennie, hogy bár az (EU) 2016/429 rendelet keretében megállapított állategészségügyi szabályok általánosan alkalmazandók az ilyen háziasított lófélékhez tartozó állatokra, bizonyos egyedi eltérésekre van szükség, mivel a tartott szárazföldi állatokra vonatkozó azonosítási követelményeknek a nem emberi ellenőrzés alatt élő lovakra történő alkalmazása nem lehetséges. |
| --- | --- |

(4)

Bár az e rendeletben megállapított kiegészítő szabályokat minden tartott szárazföldi állatra alkalmazni kell, vannak olyan, az Unió meghatározott területein vad vagy félvad körülmények között tartott lópopulációk, amelyek fennmaradása és szaporodása részben független az emberi ellenőrzéstől, ezért ezen állatokra nem alkalmazhatók teljeskörűen az e rendeletben megállapított nyomonkövethetőségi követelmények. E rendeletnek ezért egyértelművé kell tennie, hogy bár az (EU) 2016/429 rendelet keretében megállapított állategészségügyi szabályok általánosan alkalmazandók az ilyen háziasított lófélékhez tartozó állatokra, bizonyos egyedi eltérésekre van szükség, mivel a tartott szárazföldi állatokra vonatkozó azonosítási követelményeknek a nem emberi ellenőrzés alatt élő lovakra történő alkalmazása nem lehetséges.

| (5) | Ezenkívül az e rendeletben megállapított szabályoknak ki kell egészíteniük az (EU) 2016/429 rendelet IX. részében foglalt szabályokat azon átmeneti intézkedések tekintetében, amelyek az érdekelt felek meglévő uniós jogi aktusokból eredő szerzett jogainak és jogos elvárásainak védelmét szolgálják. |
| --- | --- |

(5)

Ezenkívül az e rendeletben megállapított szabályoknak ki kell egészíteniük az (EU) 2016/429 rendelet IX. részében foglalt szabályokat azon átmeneti intézkedések tekintetében, amelyek az érdekelt felek meglévő uniós jogi aktusokból eredő szerzett jogainak és jogos elvárásainak védelmét szolgálják.

| (6) | Az e rendeletben megállapított szabályok között lényegi tartalmi kapcsolat áll fenn és a szárazföldi állatok vagy keltetőtojások szállításával vagy tartásával foglalkozó felelős személyekre alkalmazandók. Ezért a koherencia, az egyszerűség és a hatékony alkalmazás, valamint a szabályok megkettőzésének elkerülése érdekében az említett szabályokat egyetlen jogi aktusban, nem pedig több különálló, számos kereszthivatkozást tartalmazó jogszabályban kell rögzíteni. Ez a megközelítés összhangban van az (EU) 2016/429 rendelet egyik fő célkitűzésével, ami az uniós állategészségügyi szabályok egyszerűsítését, ennek révén pedig azok alkalmazhatóságának megkönnyítését és átláthatóbbá tételét jelenti. |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben megállapított szabályok között lényegi tartalmi kapcsolat áll fenn és a szárazföldi állatok vagy keltetőtojások szállításával vagy tartásával foglalkozó felelős személyekre alkalmazandók. Ezért a koherencia, az egyszerűség és a hatékony alkalmazás, valamint a szabályok megkettőzésének elkerülése érdekében az említett szabályokat egyetlen jogi aktusban, nem pedig több különálló, számos kereszthivatkozást tartalmazó jogszabályban kell rögzíteni. Ez a megközelítés összhangban van az (EU) 2016/429 rendelet egyik fő célkitűzésével, ami az uniós állategészségügyi szabályok egyszerűsítését, ennek révén pedig azok alkalmazhatóságának megkönnyítését és átláthatóbbá tételét jelenti.

| (7) | Az (EU) 2016/429 rendelet 87. cikkének (3) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy meghatározza a tartott patások tagállamok közötti vagy tagállamok és harmadik országok közötti szállításával foglalkozóktól eltérő azon szállítók típusait, amelyek szállítási tevékenysége bizonyos fajú állatokra nézve meghatározott, jelentős kockázatot jelent, továbbá hogy megállapítsa az e szállítók által az (EU) 2016/429 rendelet 93. cikke szerinti nyilvántartásba vételük érdekében teljesítendő információnyújtási követelményeket. Ezért annak érdekében, hogy az illetékes hatóság hatékonyan végezhesse a felügyeletet, valamint a fertőző állatbetegségekkel kapcsolatos megelőzési, járványvédelmi és felszámolási munkát, helyénvaló e rendeletben megállapítani a szállítók egyéb típusainak jegyzékét, továbbá meghatározni az általuk az illetékes hatóság általi nyilvántartásba vétel céljából szolgáltatandó információkkal kapcsolatos szabályokat. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2016/429 rendelet 87. cikkének (3) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy meghatározza a tartott patások tagállamok közötti vagy tagállamok és harmadik országok közötti szállításával foglalkozóktól eltérő azon szállítók típusait, amelyek szállítási tevékenysége bizonyos fajú állatokra nézve meghatározott, jelentős kockázatot jelent, továbbá hogy megállapítsa az e szállítók által az (EU) 2016/429 rendelet 93. cikke szerinti nyilvántartásba vételük érdekében teljesítendő információnyújtási követelményeket. Ezért annak érdekében, hogy az illetékes hatóság hatékonyan végezhesse a felügyeletet, valamint a fertőző állatbetegségekkel kapcsolatos megelőzési, járványvédelmi és felszámolási munkát, helyénvaló e rendeletben megállapítani a szállítók egyéb típusainak jegyzékét, továbbá meghatározni az általuk az illetékes hatóság általi nyilvántartásba vétel céljából szolgáltatandó információkkal kapcsolatos szabályokat.

| (8) | Az (EU) 2016/429 rendelet 94. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a tartott patások kizárólag abban az esetben mozgathatók másik tagállamba, ha összegyűjtésükre olyan létesítményekben került sor, amelyet az illetékes hatóság az említett rendelettel összhangban engedélyezett. Az (EU) 2016/429 rendelet 94. cikke (3) bekezdésének a) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása révén a jelentéktelen kockázatot képviselő létesítményekre vonatkozóan eltéréseket állapítson meg a bizonyos létesítménytípusokkal kapcsolatos azon követelménytől, amely szerint kérelmezni kell azok illetékes hatóság általi engedélyezését. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2016/429 rendelet 94. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a tartott patások kizárólag abban az esetben mozgathatók másik tagállamba, ha összegyűjtésükre olyan létesítményekben került sor, amelyet az illetékes hatóság az említett rendelettel összhangban engedélyezett. Az (EU) 2016/429 rendelet 94. cikke (3) bekezdésének a) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása révén a jelentéktelen kockázatot képviselő létesítményekre vonatkozóan eltéréseket állapítson meg a bizonyos létesítménytípusokkal kapcsolatos azon követelménytől, amely szerint kérelmezni kell azok illetékes hatóság általi engedélyezését.

| (9) | Tekintettel a lófélék különleges helyzetére, nevezetesen arra, hogy azokat nem mindig elsősorban élelmiszertermelés céljából, hanem sok esetben szabadidős és sportolási célokból tartják, továbbá hogy ezen állatokat a legtöbb esetben csupán egy másik tagállamba – például kiállításokon, sport-, kulturális és hasonló eseményeken való részvétel céljából – történő mozgatásra gyűjtik össze egy adott létesítményben, helyénvaló e rendeletben eltérést megállapítani az e létesítményeket működtető felelős személyekre vonatkozó azon követelményektől, amelyek szerint azoknak engedélyezés iránti kérelmet kell benyújtaniuk az illetékes hatósághoz azon megfontolás alapján, hogy ezek a létesítmények jelentéktelen állategészségügyi kockázatot képviselnek, és hogy a lófélék jegyzékbe foglalt betegségei esetében nem került megállapításra minimum tartózkodási idő. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a lófélék különleges helyzetére, nevezetesen arra, hogy azokat nem mindig elsősorban élelmiszertermelés céljából, hanem sok esetben szabadidős és sportolási célokból tartják, továbbá hogy ezen állatokat a legtöbb esetben csupán egy másik tagállamba – például kiállításokon, sport-, kulturális és hasonló eseményeken való részvétel céljából – történő mozgatásra gyűjtik össze egy adott létesítményben, helyénvaló e rendeletben eltérést megállapítani az e létesítményeket működtető felelős személyekre vonatkozó azon követelményektől, amelyek szerint azoknak engedélyezés iránti kérelmet kell benyújtaniuk az illetékes hatósághoz azon megfontolás alapján, hogy ezek a létesítmények jelentéktelen állategészségügyi kockázatot képviselnek, és hogy a lófélék jegyzékbe foglalt betegségei esetében nem került megállapításra minimum tartózkodási idő.

| (10) | Az (EU) 2016/429 rendelet 94. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján a keltetőtojások kizárólag abban az esetben mozgathatók másik tagállamba, ha az illetékes hatóság által az említett rendelettel összhangban engedélyezett létesítményből származnak. A baromfik, illetve más, fogságban tartott madarak keltetőtojásai a keltetőtojás (EU) 2016/429 rendelet 4. cikkében foglalt fogalommeghatározása alá tartoznak, és ennek megfelelően a más tagállamokba mozgatandó tojásokat termelő létesítmények felelős személyei kötelesek kérelmezni az illetékes hatóságtól a létesítményük engedélyezését. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2016/429 rendelet 94. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján a keltetőtojások kizárólag abban az esetben mozgathatók másik tagállamba, ha az illetékes hatóság által az említett rendelettel összhangban engedélyezett létesítményből származnak. A baromfik, illetve más, fogságban tartott madarak keltetőtojásai a keltetőtojás (EU) 2016/429 rendelet 4. cikkében foglalt fogalommeghatározása alá tartoznak, és ennek megfelelően a más tagállamokba mozgatandó tojásokat termelő létesítmények felelős személyei kötelesek kérelmezni az illetékes hatóságtól a létesítményük engedélyezését.

| (11) | A fogságban tartott madarak keltetői azonban nem jelentenek ugyanolyan egészségügyi kockázatot a jegyzékbe foglalt betegségek terjedése szempontjából, mint a baromfikeltetők. A fogságban tartott madarak esetében a frissen kikelt fiókák és a keltetőtojások termelésének jelentősége és volumene jóval kisebb, mint a mezőgazdasági célból tenyésztett baromfik esetében. Ezenkívül a baromfik és a fogságban tartott madarak tenyésztésének kereskedelmi útvonalai – különösen a keltetőtojások esetében – különbözőek és alig érintkeznek egymással. Ezért korlátozott annak a kockázata, hogy a jegyzékbe foglalt betegségek a fogságban tartott madarak frissen kikelt fiókáinak és keltetőtojásainak mozgatása útján átterjedjenek a baromfikra. Ennek megfelelően e rendeletnek eltérést kell meghatároznia a fogságban tartott madarak keltetőinek felelős személyeire vonatkozó azon követelménytől, amely szerint engedélyezés iránti kérelmet kell benyújtaniuk az illetékes hatósághoz. |
| --- | --- |

(11)

A fogságban tartott madarak keltetői azonban nem jelentenek ugyanolyan egészségügyi kockázatot a jegyzékbe foglalt betegségek terjedése szempontjából, mint a baromfikeltetők. A fogságban tartott madarak esetében a frissen kikelt fiókák és a keltetőtojások termelésének jelentősége és volumene jóval kisebb, mint a mezőgazdasági célból tenyésztett baromfik esetében. Ezenkívül a baromfik és a fogságban tartott madarak tenyésztésének kereskedelmi útvonalai – különösen a keltetőtojások esetében – különbözőek és alig érintkeznek egymással. Ezért korlátozott annak a kockázata, hogy a jegyzékbe foglalt betegségek a fogságban tartott madarak frissen kikelt fiókáinak és keltetőtojásainak mozgatása útján átterjedjenek a baromfikra. Ennek megfelelően e rendeletnek eltérést kell meghatároznia a fogságban tartott madarak keltetőinek felelős személyeire vonatkozó azon követelménytől, amely szerint engedélyezés iránti kérelmet kell benyújtaniuk az illetékes hatósághoz.

| (12) | Az (EU) 2016/429 rendelet 94. cikkének (1) bekezdése alapján a tartott patások, a baromfik és a keltetőtojások kizárólag abban az esetben mozgathatók másik tagállamba, ha az illetékes hatóság által az említett rendelettel összhangban engedélyezett létesítményekben gyűjtötték össze őket, vagy ha ilyen létesítményekből származnak. Ezenkívül az (EU) 2016/429 rendelet 95. cikke szerint a körülhatárolt létesítményben tartott szárazföldi állatok kizárólag azt követően vihetők be az ilyen létesítményekbe, illetve vihetők ki azokból, hogy az illetékes hatóság az említett rendeletnek megfelelően engedélyezte azok „körülhatárolt létesítmény” minősítését. Az illetékes hatóság kizárólag akkor engedélyezheti e létesítményeket, ha azok megfelelnek bizonyos, a karanténra, az elkülönítésre és más biológiai biztonsági intézkedésekre, a felügyeletre, a létesítményekre és a felszerelésekre, a személyzetre és az állatorvosokra, valamint az illetékes hatóság által végzett felügyeletre vonatkozó követelményeknek. Az említett rendelet 97. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a létesítmények e követelmények figyelembevételével történő engedélyezésére vonatkozó kiegészítő szabályok megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2016/429 rendelet 94. cikkének (1) bekezdése alapján a tartott patások, a baromfik és a keltetőtojások kizárólag abban az esetben mozgathatók másik tagállamba, ha az illetékes hatóság által az említett rendelettel összhangban engedélyezett létesítményekben gyűjtötték össze őket, vagy ha ilyen létesítményekből származnak. Ezenkívül az (EU) 2016/429 rendelet 95. cikke szerint a körülhatárolt létesítményben tartott szárazföldi állatok kizárólag azt követően vihetők be az ilyen létesítményekbe, illetve vihetők ki azokból, hogy az illetékes hatóság az említett rendeletnek megfelelően engedélyezte azok „körülhatárolt létesítmény” minősítését. Az illetékes hatóság kizárólag akkor engedélyezheti e létesítményeket, ha azok megfelelnek bizonyos, a karanténra, az elkülönítésre és más biológiai biztonsági intézkedésekre, a felügyeletre, a létesítményekre és a felszerelésekre, a személyzetre és az állatorvosokra, valamint az illetékes hatóság által végzett felügyeletre vonatkozó követelményeknek. Az említett rendelet 97. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a létesítmények e követelmények figyelembevételével történő engedélyezésére vonatkozó kiegészítő szabályok megállapítása céljából.

| (13) | Az említett létesítmények engedélyezése tekintetében e rendeletben meghatározott követelményeknek figyelembe kell venniük a 64/432/EGK (2), a 92/65/EGK (3) és a 2009/158/EK (4) tanácsi irányelvben megállapított szabályok alkalmazása során szerzett tapasztalatokat. Ezeket az irányelveket az (EU) 429/2016 rendelet 2021. április 21-től hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

(13)

Az említett létesítmények engedélyezése tekintetében e rendeletben meghatározott követelményeknek figyelembe kell venniük a 64/432/EGK (2), a 92/65/EGK (3) és a 2009/158/EK (4) tanácsi irányelvben megállapított szabályok alkalmazása során szerzett tapasztalatokat. Ezeket az irányelveket az (EU) 429/2016 rendelet 2021. április 21-től hatályon kívül helyezi.

| (14) | Az (EU) 2016/429 rendelet 94. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a szárazföldi állatok tartására használt azon további létesítménytípusok meghatározása érdekében, amelyeket az említett rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megfelelően engedélyeztetni kell az illetékes hatósággal. Egyre több, különböző létesítményből származó, illetve egykor gazdátlan, elvadult, elveszett, elhagyott vagy elkobzott kutyát, macskát és vadászgörényt gyűjtenek össze a létesítményekben, hogy szállítmányokba csoportosítsák őket egy másik tagállamba történő mozgatásukat megelőzően. A 92/65/EGK irányelv már meghatározza az ilyen állatok másik tagállamba történő mozgatására vonatkozó állategészségügyi követelményeket. A megfelelő felügyelet, továbbá a tagállamban fennálló állategészségügyi helyzethez kapcsolódó bizonyos követelményeknek való megfelelésen alapuló megelőző egészségügyi intézkedések meghozatala érdekében azonban e rendeletnek elő kell írnia az említett létesítmények számára, hogy engedélyezés iránti kérelmet nyújtsanak be az illetékes hatósághoz, valamint meg kell határoznia az ezen engedélyezésre vonatkozó követelményeket is. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2016/429 rendelet 94. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a szárazföldi állatok tartására használt azon további létesítménytípusok meghatározása érdekében, amelyeket az említett rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megfelelően engedélyeztetni kell az illetékes hatósággal. Egyre több, különböző létesítményből származó, illetve egykor gazdátlan, elvadult, elveszett, elhagyott vagy elkobzott kutyát, macskát és vadászgörényt gyűjtenek össze a létesítményekben, hogy szállítmányokba csoportosítsák őket egy másik tagállamba történő mozgatásukat megelőzően. A 92/65/EGK irányelv már meghatározza az ilyen állatok másik tagállamba történő mozgatására vonatkozó állategészségügyi követelményeket. A megfelelő felügyelet, továbbá a tagállamban fennálló állategészségügyi helyzethez kapcsolódó bizonyos követelményeknek való megfelelésen alapuló megelőző egészségügyi intézkedések meghozatala érdekében azonban e rendeletnek elő kell írnia az említett létesítmények számára, hogy engedélyezés iránti kérelmet nyújtsanak be az illetékes hatósághoz, valamint meg kell határoznia az ezen engedélyezésre vonatkozó követelményeket is.

| (15) | Az 1255/97/EK tanácsi rendelet (5) megállapítja azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeket az ellenőrző állomások felelős személyeinek az illetékes hatóság általi engedélyezés érdekében be kell tartaniuk. Ezeket a követelményeket – az e rendelettel naprakésszé tett formájukban – fenn kell tartani, ugyanis hatékonynak bizonyultak az állatbetegségek Unión belüli terjedésének megelőzésében. |
| --- | --- |

(15)

Az 1255/97/EK tanácsi rendelet (5) megállapítja azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeket az ellenőrző állomások felelős személyeinek az illetékes hatóság általi engedélyezés érdekében be kell tartaniuk. Ezeket a követelményeket – az e rendelettel naprakésszé tett formájukban – fenn kell tartani, ugyanis hatékonynak bizonyultak az állatbetegségek Unión belüli terjedésének megelőzésében.

| (16) | A poszméheket a legtöbb esetben magas szintű biológiai biztonsági intézkedések tárgyát képező, az illetékes hatóság által rendszeresen vizsgált, a betegségek jelenléte szempontjából ellenőrzött és a környezettől elkülönített létesítményekben tenyésztik. Amennyiben ezeket a létesítményeket az illetékes hatóság elismerte és azok annak felügyelete alatt állnak, a szabadtéri méhcsaládokkal ellentétben valószínűtlen bennük a kis kaptárbogár jelenléte. Ezért e rendeletben elő kell írni, hogy az ilyen létesítményeket az illetékes hatóságnak engedélyeznie és felügyelnie kell, továbbá meg kell határozni az ezen engedélyezésre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(16)

A poszméheket a legtöbb esetben magas szintű biológiai biztonsági intézkedések tárgyát képező, az illetékes hatóság által rendszeresen vizsgált, a betegségek jelenléte szempontjából ellenőrzött és a környezettől elkülönített létesítményekben tenyésztik. Amennyiben ezeket a létesítményeket az illetékes hatóság elismerte és azok annak felügyelete alatt állnak, a szabadtéri méhcsaládokkal ellentétben valószínűtlen bennük a kis kaptárbogár jelenléte. Ezért e rendeletben elő kell írni, hogy az ilyen létesítményeket az illetékes hatóságnak engedélyeznie és felügyelnie kell, továbbá meg kell határozni az ezen engedélyezésre vonatkozó követelményeket.

| (17) | A 139/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) meghatározza az egyes madarak Unióba történő behozatalára vonatkozó állategészségügyi feltételeket, valamint a behozott madarak karantén alá helyezésével kapcsolatos feltételeket. A rendelet mindenekelőtt rögzíti az ilyen madarak elkülönítésére szánt karanténlétesítmények és karanténállomások illetékes hatóság általi engedélyezésére vonatkozó feltételeket. Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a szárazföldi állatok különböző fajai számára fenntartott karanténlétesítményekre vonatkozó szabályok megsokszorozódása, e rendeletnek meg kell tartania e követelmények lényegi tartalmát, ugyanakkor ki kell igazítania azokat, hogy a szárazföldi állatok több fajára is alkalmazhatók legyenek. |
| --- | --- |

(17)

A 139/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) meghatározza az egyes madarak Unióba történő behozatalára vonatkozó állategészségügyi feltételeket, valamint a behozott madarak karantén alá helyezésével kapcsolatos feltételeket. A rendelet mindenekelőtt rögzíti az ilyen madarak elkülönítésére szánt karanténlétesítmények és karanténállomások illetékes hatóság általi engedélyezésére vonatkozó feltételeket. Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a szárazföldi állatok különböző fajai számára fenntartott karanténlétesítményekre vonatkozó szabályok megsokszorozódása, e rendeletnek meg kell tartania e követelmények lényegi tartalmát, ugyanakkor ki kell igazítania azokat, hogy a szárazföldi állatok több fajára is alkalmazhatók legyenek.

| (18) | Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) köz- és állategészségügyi szabályokat állapít meg az állati melléktermékekre és az azokból származó termékekre az e termékekhez kapcsolódó köz- és állategészségügyi kockázatok megelőzése és minimális mértékűre csökkentése, valamint különösen az élelmiszer- és takarmánylánc biztonságának védelme érdekében. Az említett rendelet meghatározza különösen az állati melléktermékek – köztük a járványos állatbetegségek felszámolása céljából leölt állatok – gyűjtésével, szállításával, tárolásával, kezelésével, feldolgozásával, valamint felhasználásával, illetve ártalmatlanításával kapcsolatos szabályokat annak elkerülése érdekében, hogy azok állat- és közegészségügyi kockázatot jelentsenek. Az 1069/2009/EK rendelet – az annak alapján elfogadott végrehajtási intézkedésekkel együtt – általános keretet biztosít az elhullott állatok ártalmatlanítása tekintetében. A létesítményeknek az (EU) 2016/429 rendelet 97. és 99. cikke szerinti engedélyezése során az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy a kérelmezők megfeleljenek az 1069/2009/EK rendelet keretében meghatározott szabályoknak. |
| --- | --- |

(18)

Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) köz- és állategészségügyi szabályokat állapít meg az állati melléktermékekre és az azokból származó termékekre az e termékekhez kapcsolódó köz- és állategészségügyi kockázatok megelőzése és minimális mértékűre csökkentése, valamint különösen az élelmiszer- és takarmánylánc biztonságának védelme érdekében. Az említett rendelet meghatározza különösen az állati melléktermékek – köztük a járványos állatbetegségek felszámolása céljából leölt állatok – gyűjtésével, szállításával, tárolásával, kezelésével, feldolgozásával, valamint felhasználásával, illetve ártalmatlanításával kapcsolatos szabályokat annak elkerülése érdekében, hogy azok állat- és közegészségügyi kockázatot jelentsenek. Az 1069/2009/EK rendelet – az annak alapján elfogadott végrehajtási intézkedésekkel együtt – általános keretet biztosít az elhullott állatok ártalmatlanítása tekintetében. A létesítményeknek az (EU) 2016/429 rendelet 97. és 99. cikke szerinti engedélyezése során az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy a kérelmezők megfeleljenek az 1069/2009/EK rendelet keretében meghatározott szabályoknak.

| (19) | Az (EU) 2016/429 rendelet 101. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az illetékes hatóságoknak létre kell hozniuk és folyamatosan frissíteniük kell az általuk nyilvántartásba vett és engedélyezett létesítmények és felelős személyek nyilvántartását, és e nyilvántartásokat hozzáférhetővé kell tenniük a Bizottság és más tagállamok illetékes hatóságai számára. Az átláthatóság érdekében ezeket a nyilvántartásokat a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(19)

Az (EU) 2016/429 rendelet 101. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az illetékes hatóságoknak létre kell hozniuk és folyamatosan frissíteniük kell az általuk nyilvántartásba vett és engedélyezett létesítmények és felelős személyek nyilvántartását, és e nyilvántartásokat hozzáférhetővé kell tenniük a Bizottság és más tagállamok illetékes hatóságai számára. Az átláthatóság érdekében ezeket a nyilvántartásokat a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé kell tenni.

| (20) | Ezenkívül az (EU) 2016/429 rendelet 101. cikkének (3) bekezdése előírja a Bizottság számára, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az illetékes hatóság által vezetett nyilvántartásokban feltüntetendő részletes információk meghatározása, valamint az engedélyezett létesítmények nyilvántartásainak nyilvános hozzáférhetősége tekintetében. Ezért e rendeletnek meg kell határoznia az illetékes hatóság e nyilvántartásokkal kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(20)

Ezenkívül az (EU) 2016/429 rendelet 101. cikkének (3) bekezdése előírja a Bizottság számára, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az illetékes hatóság által vezetett nyilvántartásokban feltüntetendő részletes információk meghatározása, valamint az engedélyezett létesítmények nyilvántartásainak nyilvános hozzáférhetősége tekintetében. Ezért e rendeletnek meg kell határoznia az illetékes hatóság e nyilvántartásokkal kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségeit.

| (21) | Az (EU) 2016/429 rendelet 102–105. cikke követelményeket határoz meg az illetékes hatóság által nyilvántartásba vett vagy engedélyezett szállítók és – a létesítményeket üzemeltető – felelős személyek által minimálisan rögzítendő információkra vonatkozóan, 106. cikke pedig felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az említett nyilvántartás-vezetési kötelezettségeket kiegészítő szabályokat állapítson meg. A létesítmények felelős személyei és a szállítók közvetlen információkkal rendelkeznek azokról a szárazföldi állatokról, amelyeknek gondját viselik, amikor pedig az állatokat mozgatni kell, kötelesek az állategészségügyi bizonyítványok kiállítása vagy az állatok nyomonkövethetősége érdekében bizonyos információkat benyújtani az illetékes hatósághoz, következésképpen ezek az információk könnyen hozzáférhetők az illetékes hatóság számára. Ezért e rendeletnek szabályokat kell megállapítania a bizonyos szállítók és létesítményeket üzemeltető felelős személyek által az (EU) 2016/429 rendeletben előírtakon túl rögzítendő információkra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(21)

Az (EU) 2016/429 rendelet 102–105. cikke követelményeket határoz meg az illetékes hatóság által nyilvántartásba vett vagy engedélyezett szállítók és – a létesítményeket üzemeltető – felelős személyek által minimálisan rögzítendő információkra vonatkozóan, 106. cikke pedig felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az említett nyilvántartás-vezetési kötelezettségeket kiegészítő szabályokat állapítson meg. A létesítmények felelős személyei és a szállítók közvetlen információkkal rendelkeznek azokról a szárazföldi állatokról, amelyeknek gondját viselik, amikor pedig az állatokat mozgatni kell, kötelesek az állategészségügyi bizonyítványok kiállítása vagy az állatok nyomonkövethetősége érdekében bizonyos információkat benyújtani az illetékes hatósághoz, következésképpen ezek az információk könnyen hozzáférhetők az illetékes hatóság számára. Ezért e rendeletnek szabályokat kell megállapítania a bizonyos szállítók és létesítményeket üzemeltető felelős személyek által az (EU) 2016/429 rendeletben előírtakon túl rögzítendő információkra vonatkozóan.

| (22) | Az (EU) 2016/429 rendelet 112–115. cikke értelmében a szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lóféléket tartó felelős személyeknek minden egyes állatot fizikai azonosító eszközzel kell azonosítaniuk, és gondoskodniuk kell arról, hogy az említett állatokat mozgatásukkor azonosító okmány vagy szállítólevél kísérje, továbbá a szükséges információkat továbbítaniuk kell az illetékes hatóság által fenntartott számítógépes adatbázisba. Emellett az (EU) 2016/429 rendelet 117. cikke szerint a szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lóféléktől eltérő szárazföldi állatokat tartó felelős személyeknek minden egyes állatot fizikai azonosító eszközzel kell azonosítaniuk, továbbá gondoskodniuk kell arról, hogy az említett állatokat mozgatásukkor azonosító okmány vagy szállítólevél kísérje, amennyiben azt a Bizottság által az említett rendelet 118. cikke alapján elfogadott szabályok előírják. |
| --- | --- |

(22)

Az (EU) 2016/429 rendelet 112–115. cikke értelmében a szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lóféléket tartó felelős személyeknek minden egyes állatot fizikai azonosító eszközzel kell azonosítaniuk, és gondoskodniuk kell arról, hogy az említett állatokat mozgatásukkor azonosító okmány vagy szállítólevél kísérje, továbbá a szükséges információkat továbbítaniuk kell az illetékes hatóság által fenntartott számítógépes adatbázisba. Emellett az (EU) 2016/429 rendelet 117. cikke szerint a szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lóféléktől eltérő szárazföldi állatokat tartó felelős személyeknek minden egyes állatot fizikai azonosító eszközzel kell azonosítaniuk, továbbá gondoskodniuk kell arról, hogy az említett állatokat mozgatásukkor azonosító okmány vagy szállítólevél kísérje, amennyiben azt a Bizottság által az említett rendelet 118. cikke alapján elfogadott szabályok előírják.

| (23) | Az (EU) 2016/429 rendelet 118. cikkének (1) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy meghatározza a tartott szárazföldi állatok azonosítására szolgáló eszközökre vonatkozó részletes követelményeket, az ezen állatok azonosító okmányaival és szállítóleveleivel kapcsolatos szabályokat, továbbá a tartott szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lófélék említett rendeletben előírt számítógépes adatbázisaira vonatkozó részletes szabályokat, úgymint a tartott szarvasmarhafélékkel kapcsolatos tagállami számítógépes adatbázisokban tárolt elektronikus adatok cseréjére vonatkozó szabályokat. Emellett az (EU) 2016/429 rendelet 118. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy meghatározza a tartott szárazföldi állatok azonosítására szolgáló alternatív eszközökre alkalmazandó követelményeket, az említett állatok bizonyos kategóriáira vonatkozó mentességeket és különös rendelkezéseket, az azok azonosító okmányaival és szállítóleveleivel kapcsolatos különös rendelkezéseket, továbbá a tartott szárazföldi állatoknak az Unióba való beléptetésüket követő azonosítására és nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(23)

Az (EU) 2016/429 rendelet 118. cikkének (1) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy meghatározza a tartott szárazföldi állatok azonosítására szolgáló eszközökre vonatkozó részletes követelményeket, az ezen állatok azonosító okmányaival és szállítóleveleivel kapcsolatos szabályokat, továbbá a tartott szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lófélék említett rendeletben előírt számítógépes adatbázisaira vonatkozó részletes szabályokat, úgymint a tartott szarvasmarhafélékkel kapcsolatos tagállami számítógépes adatbázisokban tárolt elektronikus adatok cseréjére vonatkozó szabályokat. Emellett az (EU) 2016/429 rendelet 118. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy meghatározza a tartott szárazföldi állatok azonosítására szolgáló alternatív eszközökre alkalmazandó követelményeket, az említett állatok bizonyos kategóriáira vonatkozó mentességeket és különös rendelkezéseket, az azok azonosító okmányaival és szállítóleveleivel kapcsolatos különös rendelkezéseket, továbbá a tartott szárazföldi állatoknak az Unióba való beléptetésüket követő azonosítására és nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat.

| (24) | Ezen túlmenően az (EU) 2016/429 rendelet 119. cikkének (1) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy szabályokat állapítson meg az említett jogi aktusban rögzített bizonyos azonosítási és nyilvántartásba vételi követelményektől való, felelős személyek számára biztosított egyedi eltérések tekintetében. Az (EU) 2016/429 rendelet 122. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy meghatározza a szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lóféléktől eltérő tartott szárazföldi állatok szaporítóanyagaira vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket.
  Az (EU) 2016/429 rendelet elfogadását megelőzően a szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lófélék azonosítására és nyilvántartására vonatkozó uniós szabályokat az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8), a 21/2004/EK tanácsi rendelet (9), valamint a 2008/71/EK (10) és a 2009/156/EK tanácsi irányelv (11) határozta meg. Az (EU) 2016/429 rendelet 2021. április 21-től hatályon kívül helyezi és felváltja az említett négy jogi aktust. E négy jogi aktus meghatározta az azonosító eszközökre, az azonosító okmányokra, illetve a szállítólevelekre, valamint a számítógépes adatbázisokra vonatkozó szabályokat. Ezek a jogszabályok megállapították továbbá azokat a határidőket, amelyeken belül a felelős személyeknek azonosító eszközökkel kell ellátniuk az említett tartott állatokat. Ezenkívül – a tartott állatok nyomonkövethetőségének veszélyeztetése nélkül – több eltérést és mentességet is biztosítottak az azonosító eszközök és a szállítólevelek tekintetében. Az említett jogi aktusokban megállapított szabályok hatékonynak bizonyultak a tartott szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lófélék nyomonkövethetőségének biztosításában. Ennek megfelelően az említett szabályok tartalmát lényegileg meg kell őrizni, ugyanakkor naprakésszé kell tenni őket, hogy tükrözzék az alkalmazásuk során szerzett gyakorlati tapasztalatokat és a technikai fejlődés jelenlegi állását. A tartott szárazföldi állatok azonosító eszközökkel való ellátásának a felelős személyek általi elvégzésére rendelkezésre álló új határidőket az (EU) 2016/429 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadandó bizottsági végrehajtási aktusban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(24)

Ezen túlmenően az (EU) 2016/429 rendelet 119. cikkének (1) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy szabályokat állapítson meg az említett jogi aktusban rögzített bizonyos azonosítási és nyilvántartásba vételi követelményektől való, felelős személyek számára biztosított egyedi eltérések tekintetében. Az (EU) 2016/429 rendelet 122. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy meghatározza a szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lóféléktől eltérő tartott szárazföldi állatok szaporítóanyagaira vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket.

Az (EU) 2016/429 rendelet elfogadását megelőzően a szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lófélék azonosítására és nyilvántartására vonatkozó uniós szabályokat az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8), a 21/2004/EK tanácsi rendelet (9), valamint a 2008/71/EK (10) és a 2009/156/EK tanácsi irányelv (11) határozta meg. Az (EU) 2016/429 rendelet 2021. április 21-től hatályon kívül helyezi és felváltja az említett négy jogi aktust. E négy jogi aktus meghatározta az azonosító eszközökre, az azonosító okmányokra, illetve a szállítólevelekre, valamint a számítógépes adatbázisokra vonatkozó szabályokat. Ezek a jogszabályok megállapították továbbá azokat a határidőket, amelyeken belül a felelős személyeknek azonosító eszközökkel kell ellátniuk az említett tartott állatokat. Ezenkívül – a tartott állatok nyomonkövethetőségének veszélyeztetése nélkül – több eltérést és mentességet is biztosítottak az azonosító eszközök és a szállítólevelek tekintetében. Az említett jogi aktusokban megállapított szabályok hatékonynak bizonyultak a tartott szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lófélék nyomonkövethetőségének biztosításában. Ennek megfelelően az említett szabályok tartalmát lényegileg meg kell őrizni, ugyanakkor naprakésszé kell tenni őket, hogy tükrözzék az alkalmazásuk során szerzett gyakorlati tapasztalatokat és a technikai fejlődés jelenlegi állását. A tartott szárazföldi állatok azonosító eszközökkel való ellátásának a felelős személyek általi elvégzésére rendelkezésre álló új határidőket az (EU) 2016/429 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadandó bizottsági végrehajtási aktusban kell meghatározni.

| (25) | Annak biztosítása érdekében, hogy az Unióba beléptetett lóféléket az Unióba történő beléptetésüket követően – amennyiben azok az Unió területén maradnak – kizárólag az uniós szabályoknak megfelelően azonosítsák, e rendeletben hivatkozni kell a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) megállapított vámeljárásokra. |
| --- | --- |

(25)

Annak biztosítása érdekében, hogy az Unióba beléptetett lóféléket az Unióba történő beléptetésüket követően – amennyiben azok az Unió területén maradnak – kizárólag az uniós szabályoknak megfelelően azonosítsák, e rendeletben hivatkozni kell a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) megállapított vámeljárásokra.

| (26) | Az (EU) 2016/429 rendelet elfogadását megelőzően a tartott kutyák, macskák és vadászgörények, valamint a fogságban tartott madarak nyomonkövethetőségére vonatkozó uniós szabályokat a 92/65/EGK irányelv rögzítette. Az említett irányelvben megállapított szabályok hatékonynak bizonyultak ezen állatok nyomonkövethetőségének biztosításában. Ennek megfelelően az említett szabályok tartalmát lényegileg meg kell őrizni, ugyanakkor naprakésszé kell tenni őket, hogy tükrözzék az alkalmazásuk során szerzett gyakorlati tapasztalatokat és a technikai fejlődés jelenlegi állását. |
| --- | --- |

(26)

Az (EU) 2016/429 rendelet elfogadását megelőzően a tartott kutyák, macskák és vadászgörények, valamint a fogságban tartott madarak nyomonkövethetőségére vonatkozó uniós szabályokat a 92/65/EGK irányelv rögzítette. Az említett irányelvben megállapított szabályok hatékonynak bizonyultak ezen állatok nyomonkövethetőségének biztosításában. Ennek megfelelően az említett szabályok tartalmát lényegileg meg kell őrizni, ugyanakkor naprakésszé kell tenni őket, hogy tükrözzék az alkalmazásuk során szerzett gyakorlati tapasztalatokat és a technikai fejlődés jelenlegi állását.

| (27) | A 92/65/EGK irányelv emellett előírja, hogy a kereskedelmi forgalomba kerülés érdekében a kutyákat, a macskákat és a vadászgörényeket ugyanolyan azonosító okmánynak kell kísérnie, mint amilyet az 576/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 6. cikkének d) pontja a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgása tekintetében előír. Ennek megfelelően ezt a szabályt ebben a rendeletben is meg kell tartani. |
| --- | --- |

(27)

A 92/65/EGK irányelv emellett előírja, hogy a kereskedelmi forgalomba kerülés érdekében a kutyákat, a macskákat és a vadászgörényeket ugyanolyan azonosító okmánynak kell kísérnie, mint amilyet az 576/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 6. cikkének d) pontja a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgása tekintetében előír. Ennek megfelelően ezt a szabályt ebben a rendeletben is meg kell tartani.

| (28) | Az (EU) 2016/429 rendelet elfogadását megelőzően a keltetőtojások nyomonkövethetőségére vonatkozó uniós szabályokat a 2009/158/EK irányelv rögzítette. A keltetőtojások jelölésének jelenlegi rendszere megfelelően kialakítottnak tekinthető. Ennek megfelelően a szóban forgó szabályok lényegi tartalmát ebben a rendeletben is meg kell tartani, ugyanakkor ki kell igazítani azokat, hogy megfeleljenek az (EU) 2016/429 rendelet keretrendszerének. |
| --- | --- |

(28)

Az (EU) 2016/429 rendelet elfogadását megelőzően a keltetőtojások nyomonkövethetőségére vonatkozó uniós szabályokat a 2009/158/EK irányelv rögzítette. A keltetőtojások jelölésének jelenlegi rendszere megfelelően kialakítottnak tekinthető. Ennek megfelelően a szóban forgó szabályok lényegi tartalmát ebben a rendeletben is meg kell tartani, ugyanakkor ki kell igazítani azokat, hogy megfeleljenek az (EU) 2016/429 rendelet keretrendszerének.

| (29) | Az (EU) 2016/429 rendelet elfogadását megelőzően a vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok nyomonkövethetőségére vonatkozó uniós szabályokat az 1739/2005/EK rendelet (14) határozta meg. Az említett rendeletben megállapított szabályok ugyancsak hatékonynak bizonyultak a vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok nyomonkövethetőségének biztosításában. Ennek megfelelően az említett szabályok tartalmát lényegileg meg kell őrizni, ugyanakkor naprakésszé kell tenni őket, hogy tükrözzék az alkalmazásuk során szerzett gyakorlati tapasztalatokat. |
| --- | --- |

(29)

Az (EU) 2016/429 rendelet elfogadását megelőzően a vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok nyomonkövethetőségére vonatkozó uniós szabályokat az 1739/2005/EK rendelet (14) határozta meg. Az említett rendeletben megállapított szabályok ugyancsak hatékonynak bizonyultak a vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok nyomonkövethetőségének biztosításában. Ennek megfelelően az említett szabályok tartalmát lényegileg meg kell őrizni, ugyanakkor naprakésszé kell tenni őket, hogy tükrözzék az alkalmazásuk során szerzett gyakorlati tapasztalatokat.

| (30) | Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy az említett rendelet II. mellékletében szereplő, jegyzékbe foglalt betegségek – köztük a Brucella abortus, a B. melitensis és a B. suis általi fertőzöttség, valamint a Mycobacterium tuberculosis komplexszel (M. bovis, M. caprae és M. tuberculosis) való fertőzöttség – tekintetében a betegségek megelőzésére és leküzdésére vonatkozó betegségspecifikus szabályok alkalmazandók. Az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke rendelkezik a különböző kategóriákba tartozó, jegyzékbe foglalt betegségekre alkalmazandó járványvédelmi és -megelőzési szabályokról. Az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendelet (15) értelmében az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett, a jegyzékbe foglalt betegségekre alkalmazandó járványvédelmi és -megelőzési szabályokat kell alkalmazni a szóban forgó végrehajtási rendelet mellékletében említett, jegyzékbe foglalt fajok és jegyzékbe foglalt fajcsoportok jegyzékbe foglalt betegségeinek különböző kategóriái tekintetében. Az (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelet mellékletében a tartott teve- és szarvasfélék is fel vannak sorolva az említett fertőzésekre fogékony fajok között. Ezért e rendeletnek harmonizált szabályokat kell megállapítania az említett állatok nyomonkövethetőségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(30)

Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy az említett rendelet II. mellékletében szereplő, jegyzékbe foglalt betegségek – köztük a Brucella abortus, a B. melitensis és a B. suis általi fertőzöttség, valamint a Mycobacterium tuberculosis komplexszel (M. bovis, M. caprae és M. tuberculosis) való fertőzöttség – tekintetében a betegségek megelőzésére és leküzdésére vonatkozó betegségspecifikus szabályok alkalmazandók. Az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke rendelkezik a különböző kategóriákba tartozó, jegyzékbe foglalt betegségekre alkalmazandó járványvédelmi és -megelőzési szabályokról. Az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendelet (15) értelmében az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett, a jegyzékbe foglalt betegségekre alkalmazandó járványvédelmi és -megelőzési szabályokat kell alkalmazni a szóban forgó végrehajtási rendelet mellékletében említett, jegyzékbe foglalt fajok és jegyzékbe foglalt fajcsoportok jegyzékbe foglalt betegségeinek különböző kategóriái tekintetében. Az (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelet mellékletében a tartott teve- és szarvasfélék is fel vannak sorolva az említett fertőzésekre fogékony fajok között. Ezért e rendeletnek harmonizált szabályokat kell megállapítania az említett állatok nyomonkövethetőségére vonatkozóan.

| (31) | Tekintettel az észak-európai számi nép kulturális örökségéhez szorosan kapcsolódó rénszarvastenyésztés egyedülálló helyzetére, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a területükön tartott rénszarvasok esetében alkalmazott azonosító eszközök tekintetében külön rendszereket tartsanak fenn. Ennek megfelelően e rendeletnek rendelkeznie kell egy, az említett állatok azonosítására szolgáló külön rendszerről. |
| --- | --- |

(31)

Tekintettel az észak-európai számi nép kulturális örökségéhez szorosan kapcsolódó rénszarvastenyésztés egyedülálló helyzetére, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a területükön tartott rénszarvasok esetében alkalmazott azonosító eszközök tekintetében külön rendszereket tartsanak fenn. Ennek megfelelően e rendeletnek rendelkeznie kell egy, az említett állatok azonosítására szolgáló külön rendszerről.

| (32) | A lófélék tekintetében az (EU) 2016/429 rendelet 114. cikke előírja, hogy a felelős személyeknek biztosítaniuk kell a lófélékhez tartozó állatok szabályosan kitöltött, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány révén történő egyedi azonosítását. Emellett az említett rendelet 120. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az említett okmányra vonatkozó egyes követelmények tekintetében. Ugyan az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányra vonatkozó szabályok jelenleg az (EU) 2016/429 rendelet által megállapított jogi keret állategészségügyi szabályainak részét képezik, figyelembe kell venni az említett állatok tekintetében más uniós jogszabályokban meghatározott azonosítási követelményeket is. A szabályok és az azonosító okmányok túlzott megsokasodásának, valamint az adminisztratív és pénzügyi terhek ebből adódó növekedésének elkerülése érdekében figyelembe kell venni különösen a 2001/82/EC európai parlamenti és tanácsi irányelvet (16), az (EU) 2015/262 bizottsági végrehajtási rendeletet (17), az (EU) 2016/1012 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (18), az (EU) 2017/1940 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (19), továbbá az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (20). Az uniós szabályok észszerűsítése a lófélék esetében különösen fontos, ugyanis azokat számos különböző célra, többek között sporteseményekhez, tenyészállatként és élelmiszeripari célokra is használják. Használatuk módja ezenkívül életszakaszuktól függően változhat, ezért fontos, hogy az egész élettartamra szóló, egységes azonosító okmány több használatra vonatkozóan is érvényes maradjon. Emellett az e rendeletben meghatározott átmeneti rendelkezéseknek az alkalmazandó uniós szabályok összehangolásának biztosítása érdekében figyelembe kell venniük az említett öt jogi aktus alkalmazásának időbeli hatályát. |
| --- | --- |

(32)

A lófélék tekintetében az (EU) 2016/429 rendelet 114. cikke előírja, hogy a felelős személyeknek biztosítaniuk kell a lófélékhez tartozó állatok szabályosan kitöltött, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány révén történő egyedi azonosítását. Emellett az említett rendelet 120. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az említett okmányra vonatkozó egyes követelmények tekintetében. Ugyan az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányra vonatkozó szabályok jelenleg az (EU) 2016/429 rendelet által megállapított jogi keret állategészségügyi szabályainak részét képezik, figyelembe kell venni az említett állatok tekintetében más uniós jogszabályokban meghatározott azonosítási követelményeket is. A szabályok és az azonosító okmányok túlzott megsokasodásának, valamint az adminisztratív és pénzügyi terhek ebből adódó növekedésének elkerülése érdekében figyelembe kell venni különösen a 2001/82/EC európai parlamenti és tanácsi irányelvet (16), az (EU) 2015/262 bizottsági végrehajtási rendeletet (17), az (EU) 2016/1012 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (18), az (EU) 2017/1940 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (19), továbbá az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (20). Az uniós szabályok észszerűsítése a lófélék esetében különösen fontos, ugyanis azokat számos különböző célra, többek között sporteseményekhez, tenyészállatként és élelmiszeripari célokra is használják. Használatuk módja ezenkívül életszakaszuktól függően változhat, ezért fontos, hogy az egész élettartamra szóló, egységes azonosító okmány több használatra vonatkozóan is érvényes maradjon. Emellett az e rendeletben meghatározott átmeneti rendelkezéseknek az alkalmazandó uniós szabályok összehangolásának biztosítása érdekében figyelembe kell venniük az említett öt jogi aktus alkalmazásának időbeli hatályát.

| (33) | A tartott szárazföldi állatok nyomonkövethetőségével kapcsolatos uniós jogszabályok egységes alkalmazása, valamint e jogszabályok egyértelműségének és átláthatóságának biztosítása érdekében e rendeletnek hatályon kívül kell helyeznie az 509/1999/EK bizottsági rendeletet (21), a 2680/1999/EK bizottsági rendeletet (22), a 2000/678/EK bizottsági határozatot (23), a 2001/672/EK bizottsági határozatot (24), a 911/2004/EK bizottsági rendeletet (25), a 2004/764/EK bizottsági határozatot (26), a 644/2005/EK bizottsági rendeletet (27), az 1739/2005/EK rendeletet, a 2006/28/EK bizottsági határozatot (28), a 2006/968/EK bizottsági határozatot (29), a 2009/712/EK bizottsági határozatot (30) és az (EU) 2015/262 végrehajtási rendeletet. Annak érdekében azonban, hogy a vándorcirkuszok és az állatbemutatók felelős személyei számára zökkenőmentes legyen az új jogi keretre történő átállás, az 1739/2005/EK rendeletben foglalt alaki követelményeknek megfelelő szállítóleveleknek és azonosító okmányoknak érvényeseknek kell maradniuk a Bizottság által az (EU) 2016/429 rendelet 120. cikkének (2) bekezdése szerint elfogadandó, a vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok szállítóleveleinek és azonosító okmányainak alaki követelményeire vonatkozó végrehajtási jogi aktusban meghatározandó időpontig. |
| --- | --- |

(33)

A tartott szárazföldi állatok nyomonkövethetőségével kapcsolatos uniós jogszabályok egységes alkalmazása, valamint e jogszabályok egyértelműségének és átláthatóságának biztosítása érdekében e rendeletnek hatályon kívül kell helyeznie az 509/1999/EK bizottsági rendeletet (21), a 2680/1999/EK bizottsági rendeletet (22), a 2000/678/EK bizottsági határozatot (23), a 2001/672/EK bizottsági határozatot (24), a 911/2004/EK bizottsági rendeletet (25), a 2004/764/EK bizottsági határozatot (26), a 644/2005/EK bizottsági rendeletet (27), az 1739/2005/EK rendeletet, a 2006/28/EK bizottsági határozatot (28), a 2006/968/EK bizottsági határozatot (29), a 2009/712/EK bizottsági határozatot (30) és az (EU) 2015/262 végrehajtási rendeletet. Annak érdekében azonban, hogy a vándorcirkuszok és az állatbemutatók felelős személyei számára zökkenőmentes legyen az új jogi keretre történő átállás, az 1739/2005/EK rendeletben foglalt alaki követelményeknek megfelelő szállítóleveleknek és azonosító okmányoknak érvényeseknek kell maradniuk a Bizottság által az (EU) 2016/429 rendelet 120. cikkének (2) bekezdése szerint elfogadandó, a vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok szállítóleveleinek és azonosító okmányainak alaki követelményeire vonatkozó végrehajtási jogi aktusban meghatározandó időpontig.

| (34) | A 2001/82/EK irányelv különös szabályokat állapít meg az élelmiszertermelő lófélék állatgyógyászati készítményekkel történő kezelése kapcsán, és a kezelés feltételeként előírja, hogy az említett lóféléket az uniós jogszabályoknak megfelelően kell azonosítani, az azonosító okmányukban pedig külön fel kell tüntetni, hogy nem emberi fogyasztás céljából történő levágásra szánják őket. E szabályok lényegi tartalmát jelenleg a 2001/82/EK irányelvet hatályon kívül helyező és felváltó (EU) 2019/6 rendelet rögzíti. Az (EU) 2019/6 rendelet 2022. január 28-tól, tehát az (EU) 2016/429 rendelet alkalmazásának kezdőnapjánál későbbi időponttól alkalmazandó. Ez a két jogi aktus ugyanakkor összefügg egymással, ugyanis az (EU) 2019/6 rendelet 109. cikkének (1) bekezdése előírja a Bizottság számára, hogy az (EU) 2019/6 rendeletben meghatározott nyilvántartási kötelezettségek összefüggésében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy az (EU) 2016/429 rendeletben meghatározott, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányban feltüntetendő információk tekintetében kiegészítse az (EU) 2019/6 rendeletet. Ezenkívül az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet szabályokat állapít meg a lófélék azonosítására, többek között ezen állatok azonosító okmányaira vonatkozóan, és előírja, hogy a lófélék azonosítására szolgáló uniós rendszernek magában kell foglalnia többek között az egész élettartamra szóló, egységes azonosító okmányok alkalmazását. Végül pedig az (EU) 2016/1012 rendeletben szintén szerepelnek a lófélék azonosítására vonatkozó szabályok. Az említett rendelet szerint a Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadása révén megállapíthatja az egész élettartamra szóló, egységes azonosító okmány formanyomtatványait. |
| --- | --- |

(34)

A 2001/82/EK irányelv különös szabályokat állapít meg az élelmiszertermelő lófélék állatgyógyászati készítményekkel történő kezelése kapcsán, és a kezelés feltételeként előírja, hogy az említett lóféléket az uniós jogszabályoknak megfelelően kell azonosítani, az azonosító okmányukban pedig külön fel kell tüntetni, hogy nem emberi fogyasztás céljából történő levágásra szánják őket. E szabályok lényegi tartalmát jelenleg a 2001/82/EK irányelvet hatályon kívül helyező és felváltó (EU) 2019/6 rendelet rögzíti. Az (EU) 2019/6 rendelet 2022. január 28-tól, tehát az (EU) 2016/429 rendelet alkalmazásának kezdőnapjánál későbbi időponttól alkalmazandó. Ez a két jogi aktus ugyanakkor összefügg egymással, ugyanis az (EU) 2019/6 rendelet 109. cikkének (1) bekezdése előírja a Bizottság számára, hogy az (EU) 2019/6 rendeletben meghatározott nyilvántartási kötelezettségek összefüggésében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy az (EU) 2016/429 rendeletben meghatározott, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányban feltüntetendő információk tekintetében kiegészítse az (EU) 2019/6 rendeletet. Ezenkívül az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet szabályokat állapít meg a lófélék azonosítására, többek között ezen állatok azonosító okmányaira vonatkozóan, és előírja, hogy a lófélék azonosítására szolgáló uniós rendszernek magában kell foglalnia többek között az egész élettartamra szóló, egységes azonosító okmányok alkalmazását. Végül pedig az (EU) 2016/1012 rendeletben szintén szerepelnek a lófélék azonosítására vonatkozó szabályok. Az említett rendelet szerint a Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadása révén megállapíthatja az egész élettartamra szóló, egységes azonosító okmány formanyomtatványait.

| (35) | A tartott lófélékkel foglalkozó felelős személyekre és az illetékes hatóságokra háruló szükségtelen adminisztratív és pénzügyi terhek elkerülése érdekében a tartott lófélék (EU) 2015/262 végrehajtási rendeletben jelenleg meghatározott, egész élettartamra szóló, egységes azonosító okmányainak továbbra is érvényesnek kell maradniuk a Bizottság által az (EU) 2016/429 rendelet 120. cikkének (2) bekezdése, valamint az (EU) 2019/6 rendelet 109. cikkének (2) bekezdése szerint elfogadandó, a tartott lófélék egész élettartamra szóló, egységes azonosító okmányainak alaki követelményeire vonatkozó végrehajtási jogi aktusban meghatározandó időpontig. |
| --- | --- |

(35)

A tartott lófélékkel foglalkozó felelős személyekre és az illetékes hatóságokra háruló szükségtelen adminisztratív és pénzügyi terhek elkerülése érdekében a tartott lófélék (EU) 2015/262 végrehajtási rendeletben jelenleg meghatározott, egész élettartamra szóló, egységes azonosító okmányainak továbbra is érvényesnek kell maradniuk a Bizottság által az (EU) 2016/429 rendelet 120. cikkének (2) bekezdése, valamint az (EU) 2019/6 rendelet 109. cikkének (2) bekezdése szerint elfogadandó, a tartott lófélék egész élettartamra szóló, egységes azonosító okmányainak alaki követelményeire vonatkozó végrehajtási jogi aktusban meghatározandó időpontig.

| (36) | Az (EU) 2016/429 rendelet 271. cikke a tartott szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésfélék azonosítása tekintetében átmeneti időszakot határoz meg a felelős személyeknek az új jogi keretre való áttéréshez, továbbá felhatalmazza a Bizottságot egy korábbi időpont meghatározására. |
| --- | --- |

(36)

Az (EU) 2016/429 rendelet 271. cikke a tartott szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésfélék azonosítása tekintetében átmeneti időszakot határoz meg a felelős személyeknek az új jogi keretre való áttéréshez, továbbá felhatalmazza a Bizottságot egy korábbi időpont meghatározására.

| (37) | Annak érdekében, hogy zökkenőmentes legyen a szárazföldi állatokat tartó felelős személyek számára az ezen állatok azonosítása és nyilvántartásba vétele tekintetében az (EU) 2016/429 rendelet által létrehozott új jogi keretre, valamint az említett állatok mozgására vonatkozó állategészségügyi szabályokkal kapcsolatos új jogi keretre való áttérés, az e rendeletben meghatározott szabályokat ugyanattól az időponttól kell alkalmazni, mint az (EU) 2016/429 rendeletben megállapítottakat. |
| --- | --- |

(37)

Annak érdekében, hogy zökkenőmentes legyen a szárazföldi állatokat tartó felelős személyek számára az ezen állatok azonosítása és nyilvántartásba vétele tekintetében az (EU) 2016/429 rendelet által létrehozott új jogi keretre, valamint az említett állatok mozgására vonatkozó állategészségügyi szabályokkal kapcsolatos új jogi keretre való áttérés, az e rendeletben meghatározott szabályokat ugyanattól az időponttól kell alkalmazni, mint az (EU) 2016/429 rendeletben megállapítottakat.

| (38) | Annak érdekében, hogy a 64/432/EGK és a 92/65/EGK irányelv, az 1760/2000/EK és a 21/2004/EK rendelet, valamint a 2008/71/EK, a 2009/156/EK és a 2009/158/EK irányelv alapján nyilvántartásba vett vagy engedélyezett, szárazföldi állatokat tartó létesítmények felelős személyei számára zökkenőmentes legyen az új jogi keretre való áttérés, úgy kell tekinteni, hogy azokat e rendelettel összhangban vették nyilvántartásba vagy engedélyezték. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az említett felelős személyek eleget tegyenek az e rendeletben előírt valamennyi szabálynak. |
| --- | --- |

(38)

Annak érdekében, hogy a 64/432/EGK és a 92/65/EGK irányelv, az 1760/2000/EK és a 21/2004/EK rendelet, valamint a 2008/71/EK, a 2009/156/EK és a 2009/158/EK irányelv alapján nyilvántartásba vett vagy engedélyezett, szárazföldi állatokat tartó létesítmények felelős személyei számára zökkenőmentes legyen az új jogi keretre való áttérés, úgy kell tekinteni, hogy azokat e rendelettel összhangban vették nyilvántartásba vagy engedélyezték. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az említett felelős személyek eleget tegyenek az e rendeletben előírt valamennyi szabálynak.

| (39) | Az új jogi keretre való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében úgy kell tekinteni, hogy az e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt azonosított és nyilvántartásba vett szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés-, ló-, teve-, szarvas- és papagájféléket e rendeletnek megfelelően azonosították és vették nyilvántartásba, és azok jogosultak az Unión belüli mozgásra. |
| --- | --- |

(39)

Az új jogi keretre való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében úgy kell tekinteni, hogy az e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt azonosított és nyilvántartásba vett szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés-, ló-, teve-, szarvas- és papagájféléket e rendeletnek megfelelően azonosították és vették nyilvántartásba, és azok jogosultak az Unión belüli mozgásra.

| (40) | Ezt a rendeletet az (EU) 2016/429 rendelet alkalmazásának kezdőnapjával összhangban 2021. április 21-től kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(40)

Ezt a rendeletet az (EU) 2016/429 rendelet alkalmazásának kezdőnapjával összhangban 2021. április 21-től kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. RÉSZ

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet a következők tekintetében egészíti ki az (EU) 2016/429 rendeletben megállapított szabályokat:

| a) | a tartott szárazföldi állatokkal és keltetőtojásokkal foglalkozó, nyilvántartásba vett és engedélyezett létesítmények; |
| --- | --- |

a)

a tartott szárazföldi állatokkal és keltetőtojásokkal foglalkozó, nyilvántartásba vett és engedélyezett létesítmények;

| b) | az alábbi tartott szárazföldi állatokra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelmények:






  i. | szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés-, ló-, teve- és szarvasfélék (patások); |
| --- | --- | --- |

b)

az alábbi tartott szárazföldi állatokra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelmények:

i.

szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés-, ló-, teve- és szarvasfélék (patások);

| ii. | kutyák, macskák és vadászgörények; |
| --- | --- |

ii.

kutyák, macskák és vadászgörények;

| iii. | fogságban tartott madarak; |
| --- | --- |

iii.

fogságban tartott madarak;

| iv. | keltetőtojások; |
| --- | --- |

iv.

keltetőtojások;

| v. | vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok. |
| --- | --- |

v.

vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok.

(2)   A II. rész I. címének 1. fejezete meghatározza a tartott kutyák, macskák és vadászgörények, valamint a baromfik tagállamok közötti vagy tagállamok és harmadik országok közötti szállításával foglalkozó szállítók nyilvántartásba vételére vonatkozó követelményeket.

(3)   A II. rész I. címének 2. fejezete eltéréseket állapít meg a bizonyos lófélék összegyűjtését végző létesítmények és a fogságban tartott madarakkal foglalkozó keltetők felelős személyei számára az illetékes hatóság általi engedélyezés kérelmezésére vonatkozó kötelezettség tekintetében.

Az említett fejezet ezenkívül meghatározza a következő típusú létesítmények engedélyezésére vonatkozó követelményeket is:

| a) | patások és baromfik összegyűjtését végző létesítmények, amelyekből az említett állatokat más tagállamba szándékozzák mozgatni, illetve amelyek más tagállamból érkező állatokat fogadnak; |
| --- | --- |

a)

patások és baromfik összegyűjtését végző létesítmények, amelyekből az említett állatokat más tagállamba szándékozzák mozgatni, illetve amelyek más tagállamból érkező állatokat fogadnak;

| b) | olyan keltetők, amelyekből a keltetőtojásokat vagy a naposcsibéket más tagállamba szándékozzák mozgatni; |
| --- | --- |

b)

olyan keltetők, amelyekből a keltetőtojásokat vagy a naposcsibéket más tagállamba szándékozzák mozgatni;

| c) | olyan baromfitartó létesítmények, amelyekből a nem vágási célra szánt baromfikat, illetve a keltetőtojásokat más tagállamba szándékozzák mozgatni. |
| --- | --- |

c)

olyan baromfitartó létesítmények, amelyekből a nem vágási célra szánt baromfikat, illetve a keltetőtojásokat más tagállamba szándékozzák mozgatni.

Ezek a követelmények az elkülönítésre és más biológiai biztonsági intézkedésekre, a felügyeleti intézkedésekre, a létesítményekre és a felszerelésekre, a személyzetre, valamint az illetékes hatóság által végzett felügyeletre vonatkoznak.

(4)   A II. rész I. címének 3. fejezete meghatározza a következő típusú létesítmények engedélyezésére vonatkozó követelményeket:

| a) | kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított olyan gyűjtőállomások, amelyekből az említett állatokat más tagállamba szándékozzák mozgatni; |
| --- | --- |

a)

kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított olyan gyűjtőállomások, amelyekből az említett állatokat más tagállamba szándékozzák mozgatni;

| b) | kutyák, macskák és vadászgörények számára fenntartott olyan állatmenhelyek, amelyekből az említett állatokat más tagállamba szándékozzák mozgatni; |
| --- | --- |

b)

kutyák, macskák és vadászgörények számára fenntartott olyan állatmenhelyek, amelyekből az említett állatokat más tagállamba szándékozzák mozgatni;

| c) | ellenőrző állomások; |
| --- | --- |

c)

ellenőrző állomások;

| d) | poszméhek tartására szolgáló zárt termelő létesítmények, amelyekből az említett állatokat más tagállamba szándékozzák mozgatni; |
| --- | --- |

d)

poszméhek tartására szolgáló zárt termelő létesítmények, amelyekből az említett állatokat más tagállamba szándékozzák mozgatni;

| e) | a főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított olyan karanténlétesítmények, amelyekből az említett állatokat az adott tagállamon belül vagy más tagállamba szándékozzák mozgatni. |
| --- | --- |

e)

a főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított olyan karanténlétesítmények, amelyekből az említett állatokat az adott tagállamon belül vagy más tagállamba szándékozzák mozgatni.

Ezek a követelmények a karanténra, az elkülönítésre és más biológiai biztonsági intézkedésekre, a felügyeleti és ellenőrzési intézkedésekre, a létesítményekre és a felszerelésekre, valamint az állatorvos által végzett felügyeletre vonatkoznak.

(5)   A II. rész I. címének 4. fejezete meghatározza azon körülhatárolt létesítmények engedélyezésének karanténnal, elkülönítéssel és más biológiai biztonsági intézkedésekkel, felügyeleti és ellenőrzési intézkedésekkel, létesítményekkel és felszerelésekkel, valamint az állatorvos által végzett felügyelettel kapcsolatos követelményeit, amelyekből a tartott szárazföldi állatokat ugyanazon tagállamon belül vagy más tagállamba szándékozzák mozgatni.

(6)   A II. rész II. címének 1. fejezete meghatározza az illetékes hatóság által az alábbiakkal kapcsolatos nyilvántartásai vonatkozásában teljesítendő tájékoztatási kötelezettségeket:

| a) | tartott szárazföldi állatokkal foglalkozó létesítmények; |
| --- | --- |

a)

tartott szárazföldi állatokkal foglalkozó létesítmények;

| b) | keltetők; |
| --- | --- |

b)

keltetők;

| c) | a tartott patások, kutyák, macskák és vadászgörények, valamint a baromfik tagállamok közötti vagy tagállamok és harmadik országok közötti szállításával foglalkozó szállítók; |
| --- | --- |

c)

a tartott patások, kutyák, macskák és vadászgörények, valamint a baromfik tagállamok közötti vagy tagállamok és harmadik országok közötti szállításával foglalkozó szállítók;

| d) | a tartott patásokat és baromfit összegyűjtő, létesítménytől független felelős személyek. |
| --- | --- |

d)

a tartott patásokat és baromfit összegyűjtő, létesítménytől független felelős személyek.

(7)   A II. rész II. címének 2. fejezete meghatározza az illetékes hatóság által az engedélyezett létesítmények II. rész I. címének 2., 3. és 4. fejezetében említett nyilvántartásaival kapcsolatban teljesítendő tájékoztatási kötelezettséget.

(8)   A II. rész III. címének 1. fejezete rögzíti a felelős személyek által a következő típusú, nyilvántartásba vett vagy engedélyezett létesítmények esetében az (EU) 2016/429 rendelet 102. cikkének (1) bekezdésében előírtakon felül teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségeket:

| a) | minden, szárazföldi állatokat tartó létesítmény; |
| --- | --- |

a)

minden, szárazföldi állatokat tartó létesítmény;

| b) | a következőket tartó létesítmények:






  i. | szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésfélék; |
| --- | --- | --- |

b)

a következőket tartó létesítmények:

i.

szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésfélék;

| ii. | lófélék; |
| --- | --- |

ii.

lófélék;

| iii. | baromfi és fogságban tartott madarak; |
| --- | --- |

iii.

baromfi és fogságban tartott madarak;

| iv. | kutyák, macskák és vadászgörények; |
| --- | --- |

iv.

kutyák, macskák és vadászgörények;

| v. | mézelő méhek; |
| --- | --- |

v.

mézelő méhek;

| c) | vándorcirkuszok és állatbemutatók; |
| --- | --- |

c)

vándorcirkuszok és állatbemutatók;

| d) | kutyák, macskák és vadászgörények számára fenntartott állatmenhelyek; |
| --- | --- |

d)

kutyák, macskák és vadászgörények számára fenntartott állatmenhelyek;

| e) | ellenőrző állomások; |
| --- | --- |

e)

ellenőrző állomások;

| f) | a főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítmények; |
| --- | --- |

f)

a főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítmények;

| g) | körülhatárolt létesítmények. |
| --- | --- |

g)

körülhatárolt létesítmények.

(9)   A II. rész III. címének 2. fejezete rögzíti a nyilvántartásba vett vagy engedélyezett keltetők felelős személyei által az (EU) 2016/429 rendelet 103. cikkének (1) bekezdésében előírtakon felül teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségeket.

(10)   A II. rész III. címének 3. fejezete rögzíti a nyilvántartásba vett szállítók által az (EU) 2016/429 rendelet 104. cikkének (1) bekezdésében előírtakon felül teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségeket.

(11)   A II. rész III. címének 4. fejezete rögzíti a következő, összegyűjtési műveleteket végző felelős személyek által az (EU) 2016/429 rendelet 105. cikkének (1) bekezdésében előírtakon felül teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségeket:

| a) | tartott patások és baromfik összegyűjtését végző, nyilvántartásba vett vagy engedélyezett létesítmények felelős személyei; |
| --- | --- |

a)

tartott patások és baromfik összegyűjtését végző, nyilvántartásba vett vagy engedélyezett létesítmények felelős személyei;

| b) | a tartott patásokat és baromfit összegyűjtő, létesítménytől független felelős személyek; |
| --- | --- |

b)

a tartott patásokat és baromfit összegyűjtő, létesítménytől független felelős személyek;

| c) | kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított, az illetékes hatóság által nyilvántartásba vett gyűjtőállomások felelős személyei. |
| --- | --- |

c)

kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított, az illetékes hatóság által nyilvántartásba vett gyűjtőállomások felelős személyei.

(12)   A III. rész I–IV. címe meghatározza a szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lófélékhez tartozó tartott állatokra vonatkozó, többek között az azonosító eszközökkel, a dokumentációval és a számítógépes adatbázisokkal kapcsolatos nyomonkövethetőségi követelményeket.

(13)   A III. rész V. címének 1. fejezete meghatározza a tartott kutyákra, macskákra és vadászgörényekre – köztük a kedvtelésből tartott állatokra – azok más tagállamba történő, nem kereskedelmi célútól eltérő mozgatása esetén alkalmazandó nyomonkövethetőségi követelményeket.

(14)   A III. rész V. címének 2. fejezete meghatározza a tartott teve- és szarvasfélékre vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket.

(15)   A III. rész V. címének 3. fejezete meghatározza a fogságban tartott madarakra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket.

(16)   A III. rész V. címének 4. fejezete meghatározza a vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatokra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket.

(17)   A III. rész VI. címe meghatározza a keltetőtojásokra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket.

(18)   A III. rész VII. címe meghatározza a tartott szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés-, ló-, szarvas- és tevefélékre azok Unióba történő beléptetése után alkalmazandó nyomonkövethetőségi követelményeket.

(19)   A IV. rész bizonyos, az alábbiakkal kapcsolatos átmeneti intézkedéseket állapít meg a 64/432/EGK és a 92/65/EGK irányelv, az 1760/2000/EK, a 21/2004/EK és az 1739/2005/EK rendelet, a 2008/71/EK, a 2009/156/EK és a 2009/158/EK irányelv, valamint az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet vonatkozásában:

| a) | a létesítmények nyilvántartásba vétele és engedélyezése; |
| --- | --- |

a)

a létesítmények nyilvántartásba vétele és engedélyezése;

| b) | a tartott szárazföldi állatok azonosítása; |
| --- | --- |

b)

a tartott szárazföldi állatok azonosítása;

| c) | a vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok szállítólevelei és azonosító okmányai; |
| --- | --- |

c)

a vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok szállítólevelei és azonosító okmányai;

| d) | a tartott lófélék egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmánya. |
| --- | --- |

d)

a tartott lófélék egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmánya.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „kutya”: a Canis lupus fajhoz tartozó tartott állat; |
| --- | --- |

1.

„kutya”: a Canis lupus fajhoz tartozó tartott állat;

Canis lupus

| 2. | „macska”: a Felis silvestris fajhoz tartozó tartott állat; |
| --- | --- |

2.

„macska”: a Felis silvestris fajhoz tartozó tartott állat;

Felis silvestris

| 3. | „vadászgörény”: a Mustela putorius furo fajhoz tartozó tartott állat; |
| --- | --- |

3.

„vadászgörény”: a Mustela putorius furo fajhoz tartozó tartott állat;

Mustela putorius furo

| 4. | „a szállítás típusa”: a szállítás módja, például közúti, vasúti, légi vagy vízi szállítás; |
| --- | --- |

4.

„a szállítás típusa”: a szállítás módja, például közúti, vasúti, légi vagy vízi szállítás;

| 5. | „szállítóeszköz”: közúti, vasúti, vízi vagy légi jármű; |
| --- | --- |

5.

„szállítóeszköz”: közúti, vasúti, vízi vagy légi jármű;

| 6. | „naposcsibe”: minden 72 órásnál fiatalabb baromfi; |
| --- | --- |

6.

„naposcsibe”: minden 72 órásnál fiatalabb baromfi;

| 7. | „kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított gyűjtőállomás”: az említett állatok ugyanolyan egészségi állapotú egyedeinek egynél több létesítményből történő összegyűjtésére szolgáló létesítmény; |
| --- | --- |

7.

„kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított gyűjtőállomás”: az említett állatok ugyanolyan egészségi állapotú egyedeinek egynél több létesítményből történő összegyűjtésére szolgáló létesítmény;

| 8. | „állatmenhely”: olyan, korábban gazdátlan, elvadult, elveszett, elhagyott vagy elkobzott szárazföldi állatok tartására szolgáló létesítmény, amelyek egészségi állapota a létesítménybe történő érkezésükkor ismeretlen lehet; |
| --- | --- |

8.

„állatmenhely”: olyan, korábban gazdátlan, elvadult, elveszett, elhagyott vagy elkobzott szárazföldi állatok tartására szolgáló létesítmény, amelyek egészségi állapota a létesítménybe történő érkezésükkor ismeretlen lehet;

| 9. | „ellenőrző állomások”: az 1255/97/EK rendeletben említett ellenőrző állomások; |
| --- | --- |

9.

„ellenőrző állomások”: az 1255/97/EK rendeletben említett ellenőrző állomások;

| 10. | „zárt termelő létesítmény”: olyan létesítmény, amelynek szerkezeti kialakítása, valamint az abban alkalmazott szigorú biológiai biztonsági intézkedések biztosítják a kapcsolódó létesítményekből származó állatok tartásának a környezettől való hatékony elkülönítését; |
| --- | --- |

10.

„zárt termelő létesítmény”: olyan létesítmény, amelynek szerkezeti kialakítása, valamint az abban alkalmazott szigorú biológiai biztonsági intézkedések biztosítják a kapcsolódó létesítményekből származó állatok tartásának a környezettől való hatékony elkülönítését;

| 11. | „poszméh”: a Bombus nemhez tartozó állatfaj; |
| --- | --- |

11.

„poszméh”: a Bombus nemhez tartozó állatfaj;

Bombus

| 12. | „főemlősök”: a Primates rendbe tartozó állatfajok az ember kivételével; |
| --- | --- |

12.

„főemlősök”: a Primates rendbe tartozó állatfajok az ember kivételével;

Primates

| 13. | „mézelő méh”: az Apis mellifera fajhoz tartozó állatok; |
| --- | --- |

13.

„mézelő méh”: az Apis mellifera fajhoz tartozó állatok;

Apis mellifera

| 14. | „a létesítmény állatorvosa”: a főemlősöktől eltérő, szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítményben vagy az e rendelet szerinti körülhatárolt létesítményben végzett tevékenységekért felelős állatorvos; |
| --- | --- |

14.

„a létesítmény állatorvosa”: a főemlősöktől eltérő, szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítményben vagy az e rendelet szerinti körülhatárolt létesítményben végzett tevékenységekért felelős állatorvos;

| 15. | „egyedi nyilvántartási szám”: az illetékes hatóság által az (EU) 2016/429 rendelet 93. cikke szerint a nyilvántartásba vett létesítményhez rendelt szám; |
| --- | --- |

15.

„egyedi nyilvántartási szám”: az illetékes hatóság által az (EU) 2016/429 rendelet 93. cikke szerint a nyilvántartásba vett létesítményhez rendelt szám;

| 16. | „egyedi engedélyszám”: az illetékes hatóság által az (EU) 2016/429 rendelet 97. és 99. cikke szerint általa engedélyezett létesítményhez rendelt szám; |
| --- | --- |

16.

„egyedi engedélyszám”: az illetékes hatóság által az (EU) 2016/429 rendelet 97. és 99. cikke szerint általa engedélyezett létesítményhez rendelt szám;

| 17. | „egyedi kód”: az az egyedi kód, amellyel a lófélékhez tartozó tartott állatokat tartó felelős személyek kötelesek az (EU) 2016/429 rendelet 114. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően gondoskodni az említett állatok egyedi azonosításáról, és amely rögzítésre kerül az említett rendelet 109. cikkének (1) bekezdésében meghatározott tagállami számítógépes adatbázisban; |
| --- | --- |

17.

„egyedi kód”: az az egyedi kód, amellyel a lófélékhez tartozó tartott állatokat tartó felelős személyek kötelesek az (EU) 2016/429 rendelet 114. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően gondoskodni az említett állatok egyedi azonosításáról, és amely rögzítésre kerül az említett rendelet 109. cikkének (1) bekezdésében meghatározott tagállami számítógépes adatbázisban;

| 18. | „az állat azonosító kódja”: az állaton elhelyezett azonosító eszközön megjelenő egyedi kód, amely a következőkből tevődik össze:






  a) | annak a tagállamnak az országkódja, ahol az állatot az azonosító eszközzel ellátták; |
| --- | --- | --- |

18.

„az állat azonosító kódja”: az állaton elhelyezett azonosító eszközön megjelenő egyedi kód, amely a következőkből tevődik össze:

a)

annak a tagállamnak az országkódja, ahol az állatot az azonosító eszközzel ellátták;

| b) | az állathoz rendelt, legfeljebb 12 számjegyű, a fent említett országkódot követő egyedi azonosító szám; |
| --- | --- |

b)

az állathoz rendelt, legfeljebb 12 számjegyű, a fent említett országkódot követő egyedi azonosító szám;

| 19. | „szarvasmarhafélék” vagy „szarvasmarhafélékhez tartozó állatok”: a Bison, a Bos (beleértve a Bos, a Bibos, a Novibos és a Poephagus alnemet) és a Bubalus (beleértve az Anoa alnemet) nem fajaihoz tartozó patások, valamint az e fajok kereszteződéséből származó utódok; |
| --- | --- |

19.

„szarvasmarhafélék” vagy „szarvasmarhafélékhez tartozó állatok”: a Bison, a Bos (beleértve a Bos, a Bibos, a Novibos és a Poephagus alnemet) és a Bubalus (beleértve az Anoa alnemet) nem fajaihoz tartozó patások, valamint az e fajok kereszteződéséből származó utódok;

Bison

Bos

Bos

Bibos

Novibos

Poephagus

Bubalus

Anoa

| 20. | „juhfélék” vagy „juhfélékhez tartozó állatok”: az Ovis nem fajaihoz tartozó patások, valamint az e fajok kereszteződéséből származó utódok; |
| --- | --- |

20.

„juhfélék” vagy „juhfélékhez tartozó állatok”: az Ovis nem fajaihoz tartozó patások, valamint az e fajok kereszteződéséből származó utódok;

Ovis

| 21. | „kecskefélék” vagy „kecskefélékhez tartozó állatok”: a Capra nem fajaihoz tartozó patások, valamint az e fajok kereszteződéséből származó utódok; |
| --- | --- |

21.

„kecskefélék” vagy „kecskefélékhez tartozó állatok”: a Capra nem fajaihoz tartozó patások, valamint az e fajok kereszteződéséből származó utódok;

Capra

| 22. | „sertésfélék” vagy „sertésfélékhez tartozó állatok”: a Suidae családnak az (EU) 2016/429 rendelet III. mellékletében felsorolt fajaihoz tartozó patások; |
| --- | --- |

22.

„sertésfélék” vagy „sertésfélékhez tartozó állatok”: a Suidae családnak az (EU) 2016/429 rendelet III. mellékletében felsorolt fajaihoz tartozó patások;

Suidae

| 23. | „elektronikus azonosító”: rádiófrekvenciás azonosítást (RFID) alkalmazó jelölő; |
| --- | --- |

23.

„elektronikus azonosító”: rádiófrekvenciás azonosítást (RFID) alkalmazó jelölő;

| 24. | „lófélék” vagy „lófélékhez tartozó állatok”: az Equus nem fajaihoz tartozó egypatás állatok (ideértve a lovakat, a szamarakat és a zebrákat), valamint az e fajok kereszteződéséből származó utódok; |
| --- | --- |

24.

„lófélék” vagy „lófélékhez tartozó állatok”: az Equus nem fajaihoz tartozó egypatás állatok (ideértve a lovakat, a szamarakat és a zebrákat), valamint az e fajok kereszteződéséből származó utódok;

Equus

| 25. | „számítógépes adatbázis”: a tartott szárazföldi állatok (EU) 2016/429 rendelet 109. cikkének (1) bekezdésében előírt számítógépes adatbázisa; |
| --- | --- |

25.

„számítógépes adatbázis”: a tartott szárazföldi állatok (EU) 2016/429 rendelet 109. cikkének (1) bekezdésében előírt számítógépes adatbázisa;

| 26. | „szállítói lánc”: az illetékes hatóság által az 53. cikk alkalmazásában engedélyezett olyan szakosodott létesítmények együttműködésen alapuló hálózatából álló integrált, a jegyzékbe foglalt betegségek szempontjából egységes egészségi állapot jellemezte termelési lánc, amelyek között a sertésféléket a termelési ciklus teljesítése céljából mozgatják; |
| --- | --- |

26.

„szállítói lánc”: az illetékes hatóság által az 53. cikk alkalmazásában engedélyezett olyan szakosodott létesítmények együttműködésen alapuló hálózatából álló integrált, a jegyzékbe foglalt betegségek szempontjából egységes egészségi állapot jellemezte termelési lánc, amelyek között a sertésféléket a termelési ciklus teljesítése céljából mozgatják;

| 27. | „egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány”: az az egész élettartamra szóló, egyedi okmány, amellyel a lófélékhez tartozó tartott állatokat tartó felelős személyek kötelesek az (EU) 2016/429 rendelet 114. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően gondoskodni az említett állatok egyedi azonosításáról; |
| --- | --- |

27.

„egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány”: az az egész élettartamra szóló, egyedi okmány, amellyel a lófélékhez tartozó tartott állatokat tartó felelős személyek kötelesek az (EU) 2016/429 rendelet 114. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően gondoskodni az említett állatok egyedi azonosításáról;

| 28. | „tenyésztőszervezet”: tenyésztő szövetség, tenyésztő egyesület vagy az illetékes hatóságok kivételével olyan közjogi szerv, amelyet egy tagállami illetékes hatóság az (EU) 2016/1012 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerint elismert abból a célból, hogy az általa vezetett vagy létrehozott törzskönyv(ek)be bejegyzett fajtatiszta tenyészállatokkal tenyésztési programot hajtson végre; |
| --- | --- |

28.

„tenyésztőszervezet”: tenyésztő szövetség, tenyésztő egyesület vagy az illetékes hatóságok kivételével olyan közjogi szerv, amelyet egy tagállami illetékes hatóság az (EU) 2016/1012 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerint elismert abból a célból, hogy az általa vezetett vagy létrehozott törzskönyv(ek)be bejegyzett fajtatiszta tenyészállatokkal tenyésztési programot hajtson végre;

| 29. | „harmadik országbeli tenyésztőszervezet”: egy harmadik országban levő tenyésztő szövetség, tenyésztő egyesület, magánvállalkozás, tenyészállat-előállító szervezet vagy hivatalos szerv, amelyet a harmadik ország engedélyezett tenyészállatoknak tenyésztés érdekében az Unióba történő beléptetésével összefüggésben a fajtatiszta szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék, kecskefélék vagy lófélék vagy hibrid tenyészsertések tekintetében; |
| --- | --- |

29.

„harmadik országbeli tenyésztőszervezet”: egy harmadik országban levő tenyésztő szövetség, tenyésztő egyesület, magánvállalkozás, tenyészállat-előállító szervezet vagy hivatalos szerv, amelyet a harmadik ország engedélyezett tenyészállatoknak tenyésztés érdekében az Unióba történő beléptetésével összefüggésben a fajtatiszta szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék, kecskefélék vagy lófélék vagy hibrid tenyészsertések tekintetében;

| 30. | „nyilvántartásba vett lóféle egyed”:






  a) | az Equus caballus, illetve az Equus asinus fajhoz tartozó, egy, az (EU) 2016/1012 rendelet 4. vagy 34. cikkével összhangban elismert tenyésztőszervezet vagy harmadik országbeli tenyésztőszervezet által létrehozott törzskönyv főtörzskönyvi részébe bejegyzett vagy az abba történő bejegyzésre jogosult fajtatiszta tenyészállat; |
| --- | --- | --- |

30.

„nyilvántartásba vett lóféle egyed”:

a)

az Equus caballus, illetve az Equus asinus fajhoz tartozó, egy, az (EU) 2016/1012 rendelet 4. vagy 34. cikkével összhangban elismert tenyésztőszervezet vagy harmadik országbeli tenyésztőszervezet által létrehozott törzskönyv főtörzskönyvi részébe bejegyzett vagy az abba történő bejegyzésre jogosult fajtatiszta tenyészállat;

Equus caballus,

Equus asinus

| b) | az Equus caballus fajhoz tartozó, egy lovassportrendezvények vagy lóversenyek céljára lovakkal foglalkozó nemzetközi egyesület vagy szervezet által akár közvetlenül, akár annak nemzeti szövetségén vagy fióktelepein keresztül nyilvántartásba vett tartott állat (a továbbiakban: nyilvántartásba vett ló); |
| --- | --- |

b)

az Equus caballus fajhoz tartozó, egy lovassportrendezvények vagy lóversenyek céljára lovakkal foglalkozó nemzetközi egyesület vagy szervezet által akár közvetlenül, akár annak nemzeti szövetségén vagy fióktelepein keresztül nyilvántartásba vett tartott állat (a továbbiakban: nyilvántartásba vett ló);

Equus caballus

| 31. | „tevefélék”: a Camelidae családnak az (EU) 2016/429 rendelet III. mellékletében felsorolt fajaihoz tartozó patások; |
| --- | --- |

31.

„tevefélék”: a Camelidae családnak az (EU) 2016/429 rendelet III. mellékletében felsorolt fajaihoz tartozó patások;

Camelidae

| 32. | „szarvasfélék”: a Cervidae családnak az (EU) 2016/429 rendelet III. mellékletében felsorolt fajaihoz tartozó patások; |
| --- | --- |

32.

„szarvasfélék”: a Cervidae családnak az (EU) 2016/429 rendelet III. mellékletében felsorolt fajaihoz tartozó patások;

Cervidae

| 33. | „rénszarvas”: a Rangifer tarandus fajhoz tartozó, az (EU) 2016/429 rendelet III. mellékletben foglalt felsorolásban szereplő patás; |
| --- | --- |

33.

„rénszarvas”: a Rangifer tarandus fajhoz tartozó, az (EU) 2016/429 rendelet III. mellékletben foglalt felsorolásban szereplő patás;

Rangifer tarandus

| 34. | „vándorcirkusz”: állatokat szerepeltető vagy állatbemutatókat magában foglaló kiállítás vagy vásár, amelyet tagállamok között terveznek utaztatni; |
| --- | --- |

34.

„vándorcirkusz”: állatokat szerepeltető vagy állatbemutatókat magában foglaló kiállítás vagy vásár, amelyet tagállamok között terveznek utaztatni;

| 35. | „állatbemutató”: kiállítás vagy vásár céljából tartott állatokat szerepeltető bemutató, amely cirkusz részét is képezheti; |
| --- | --- |

35.

„állatbemutató”: kiállítás vagy vásár céljából tartott állatokat szerepeltető bemutató, amely cirkusz részét is képezheti;

| 36. | „tenyészbaromfi”: 72 órás vagy ennél idősebb, keltetőtojás termelésére szánt baromfi; |
| --- | --- |

36.

„tenyészbaromfi”: 72 órás vagy ennél idősebb, keltetőtojás termelésére szánt baromfi;

| 37. | „állomány”: valamennyi azonos egészségi állapotú, azonos helyen vagy azonos elkerített területen tartott, egy járványügyi egységet képező baromfi; istállózott baromfinál e fogalom alá tartozik az ugyanabban a légtérben elhelyezett valamennyi madár. |
| --- | --- |

37.

„állomány”: valamennyi azonos egészségi állapotú, azonos helyen vagy azonos elkerített területen tartott, egy járványügyi egységet képező baromfi; istállózott baromfinál e fogalom alá tartozik az ugyanabban a légtérben elhelyezett valamennyi madár.

II. RÉSZ

NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL, ENGEDÉLYEZÉS, NYILVÁNTARTÁSOK ÉS NYILVÁNTARTÁS-VEZETÉS

I. CÍM

A SZÁLLÍTÓKNAK ÉS A LÉTESÍTMÉNYEK FELELŐS SZEMÉLYEINEK AZ ILLETÉKES HATÓSÁG ÁLTALI NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELE ÉS ENGEDÉLYEZÉSE

1. FEJEZET

A patásoktól eltérő tartott szárazföldi állatok tagállamok közötti és harmadik országokba történő szállításával foglalkozó szállítók nyilvántartásba vétele

3. cikk

A tartott kutyák, macskák és vadászgörények, valamint a baromfik szállítóinak nyilvántartásba vételi kötelezettségei

(1)   A tartott kutyák, macskák és vadászgörények, valamint a baromfik tagállamok közötti, illetve egy tagállam és egy harmadik ország közötti szállításával foglalkozó szállítóknak az (EU) 2016/429 rendelet 93. cikke szerinti nyilvántartásba vételük érdekében az ilyen tevékenységek megkezdése előtt információt kell szolgáltatniuk az illetékes hatóságnak az alábbiakról:

| a) | a szállító neve és címe; |
| --- | --- |

a)

a szállító neve és címe;

| b) | a szállítani tervezett fajok; |
| --- | --- |

b)

a szállítani tervezett fajok;

| c) | a szállítás típusa; |
| --- | --- |

c)

a szállítás típusa;

| d) | a szállítóeszközök. |
| --- | --- |

d)

a szállítóeszközök.

(2)   A tartott kutyák, macskák és vadászgörények (1) bekezdésben említett szállítóinak tájékoztatniuk kell az illetékes hatóságot az általuk szállítani tervezett állatok számáról.

(3)   A baromfik (1) bekezdésben említett szállítóinak tájékoztatniuk kell az illetékes hatóságot az általuk szállítani tervezett baromfik kategóriáiról.

(4)   Az (1) bekezdésben említett szállítóknak tájékoztatniuk kell az illetékes hatóságot az alábbiakról:

| a) | az (1), (2) és (3) bekezdésben említett információkat érintő bármely változás; |
| --- | --- |

a)

az (1), (2) és (3) bekezdésben említett információkat érintő bármely változás;

| b) | a szállítási tevékenység beszüntetése. |
| --- | --- |

b)

a szállítási tevékenység beszüntetése.

2. FEJEZET

A patások és baromfik összegyűjtését végző létesítmények, a keltetők és a baromfikat tartó létesítmények engedélyezése

4. cikk

Eltérések a bizonyos lófélék összegyűjtését végző létesítmények és a fogságban tartott madarakkal foglalkozó keltetők felelős személyei számára az illetékes hatóság általi engedélyezés kérelmezésére vonatkozó kötelezettség tekintetében

A következő létesítmények felelős személyeinek nem kell az (EU) 2016/429 rendelet 96. cikke (1) bekezdésének megfelelően a létesítményük engedélyezése iránti kérelmet benyújtaniuk az illetékes hatósághoz:

| a) | lófélék összegyűjtését végző létesítmények, amennyiben: az állatok gyűjtése versenyek, futamok, lovas műsorok, kiképzés, csoportos szabadidős vagy munkahelyi tevékenységek céljából vagy tenyésztési tevékenységek keretében történik; |
| --- | --- |

a)

lófélék összegyűjtését végző létesítmények, amennyiben: az állatok gyűjtése versenyek, futamok, lovas műsorok, kiképzés, csoportos szabadidős vagy munkahelyi tevékenységek céljából vagy tenyésztési tevékenységek keretében történik;

| b) | fogságban tartott madarak keltetői. |
| --- | --- |

b)

fogságban tartott madarak keltetői.

5. cikk

A patások összegyűjtését végző létesítmények engedélyezésére vonatkozó követelmények

A más tagállamba mozgatandó patások összegyűjtését végző vagy más tagállamból érkező patásokat fogadó létesítmények engedélyezése során az illetékes hatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a létesítmény megfelel az e rendelet I. melléklete 1. részének alábbi pontjaiban meghatározott követelményeknek:

| a) | az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében annak 1. pontja; |
| --- | --- |

a)

az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében annak 1. pontja;

| b) | a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 2. pontja; |
| --- | --- |

b)

a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 2. pontja;

| c) | a személyzet tekintetében annak 3. pontja; |
| --- | --- |

c)

a személyzet tekintetében annak 3. pontja;

| d) | az illetékes hatóság által végzett felügyelet tekintetében annak 4. pontja. |
| --- | --- |

d)

az illetékes hatóság által végzett felügyelet tekintetében annak 4. pontja.

6. cikk

A baromfik összegyűjtését végző létesítmények engedélyezésére vonatkozó követelmények

A más tagállamba mozgatandó baromfik összegyűjtését végző vagy más tagállamból érkező baromfikat fogadó létesítmények engedélyezése során az illetékes hatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a létesítmény megfelel az e rendelet I. melléklete 2. részének alábbi pontjaiban meghatározott követelményeknek:

| a) | az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében annak 1. pontja; |
| --- | --- |

a)

az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében annak 1. pontja;

| b) | a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 2. pontja; |
| --- | --- |

b)

a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 2. pontja;

| c) | a személyzet tekintetében annak 3. pontja; |
| --- | --- |

c)

a személyzet tekintetében annak 3. pontja;

| d) | az illetékes hatóság által végzett felügyelet tekintetében annak 4. pontja. |
| --- | --- |

d)

az illetékes hatóság által végzett felügyelet tekintetében annak 4. pontja.

7. cikk

A keltetők engedélyezésére vonatkozó követelmények

Azon keltetők engedélyezése során, amelyekből a baromfik keltetőtojásait, illetve a naposcsibéket más tagállamba szándékozzák mozgatni, az illetékes hatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a létesítmény megfelel az alábbi rendelkezésekben meghatározott követelményeknek:

| a) | a biológiai biztonsági intézkedések tekintetében az I. melléklet 3. részének 1. pontja; |
| --- | --- |

a)

a biológiai biztonsági intézkedések tekintetében az I. melléklet 3. részének 1. pontja;

| b) | a felügyelet tekintetében az I. melléklet 3. részének 2. pontja, valamint a II. melléklet 1. és 2. része; |
| --- | --- |

b)

a felügyelet tekintetében az I. melléklet 3. részének 2. pontja, valamint a II. melléklet 1. és 2. része;

| c) | a létesítmények és a felszerelések tekintetében az I. melléklet 3. részének 3. pontja; |
| --- | --- |

c)

a létesítmények és a felszerelések tekintetében az I. melléklet 3. részének 3. pontja;

| d) | a személyzet tekintetében az I. melléklet 3. részének 4. pontja; |
| --- | --- |

d)

a személyzet tekintetében az I. melléklet 3. részének 4. pontja;

| e) | az illetékes hatóság által végzett felügyelet tekintetében az I. melléklet 3. részének 5. pontja; |
| --- | --- |

e)

az illetékes hatóság által végzett felügyelet tekintetében az I. melléklet 3. részének 5. pontja;

8. cikk

A baromfikat tartó létesítmények engedélyezésére vonatkozó követelmények

Azon, baromfikat tartó létesítmények engedélyezése során, amelyekből a nem vágási célra szánt baromfikat, illetve a keltetőtojásokat más tagállamba szándékozzák mozgatni, az illetékes hatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a létesítmény megfelel az alábbi rendelkezésekben meghatározott követelményeknek:

| a) | a biológiai biztonsági intézkedések tekintetében az I. melléklet 4. részének 1. pontja; |
| --- | --- |

a)

a biológiai biztonsági intézkedések tekintetében az I. melléklet 4. részének 1. pontja;

| b) | a felügyelet tekintetében az I. melléklet 4. részének 2. pontja, valamint a II. melléklet 2. része; |
| --- | --- |

b)

a felügyelet tekintetében az I. melléklet 4. részének 2. pontja, valamint a II. melléklet 2. része;

| c) | a létesítmények és a felszerelések tekintetében az I. melléklet 4. részének 3. pontja. |
| --- | --- |

c)

a létesítmények és a felszerelések tekintetében az I. melléklet 4. részének 3. pontja.

3. FEJEZET

A szárazföldi állatokat tartó létesítmények engedélyezése

9. cikk

A szárazföldi állatokat tartó bizonyos létesítménytípusok felelős személyeinek az illetékes hatóság általi engedélyezés kérelmezésére vonatkozó kötelezettsége

Az alábbi létesítménytípusok felelős személyei az (EU) 2016/429 rendelet 96. cikke (1) bekezdésének megfelelően engedélyezés iránti kérelmet nyújtanak be az illetékes hatósághoz, és addig nem kezdenek hozzá tevékenységeik végzéséhez, amíg létesítményüket nem engedélyezték:

| a) | kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított olyan gyűjtőállomások, amelyekből az említett állatokat más tagállamba mozgatják; |
| --- | --- |

a)

kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított olyan gyűjtőállomások, amelyekből az említett állatokat más tagállamba mozgatják;

| b) | kutyák, macskák és vadászgörények számára fenntartott olyan állatmenhelyek, amelyekből az említett állatokat más tagállamba mozgatják; |
| --- | --- |

b)

kutyák, macskák és vadászgörények számára fenntartott olyan állatmenhelyek, amelyekből az említett állatokat más tagállamba mozgatják;

| c) | ellenőrző állomások; |
| --- | --- |

c)

ellenőrző állomások;

| d) | poszméhek tartására szolgáló olyan zárt termelő létesítmények, amelyekből az említett állatokat más tagállamba mozgatják; |
| --- | --- |

d)

poszméhek tartására szolgáló olyan zárt termelő létesítmények, amelyekből az említett állatokat más tagállamba mozgatják;

| e) | a főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított olyan karanténlétesítmények, amelyekből az említett állatokat az adott tagállamon belül vagy más tagállamba mozgatják. |
| --- | --- |

e)

a főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított olyan karanténlétesítmények, amelyekből az említett állatokat az adott tagállamon belül vagy más tagállamba mozgatják.

10. cikk

A kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított gyűjtőállomások engedélyezésére vonatkozó követelmények

A kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított azon gyűjtőállomások engedélyezése során, amelyekből az állatokat más tagállamba szándékozzák mozgatni, az illetékes hatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a létesítmény megfelel az e rendelet I. melléklete 5. részének alábbi pontjaiban meghatározott követelményeknek:

| a) | az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében annak 1. pontja; |
| --- | --- |

a)

az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében annak 1. pontja;

| b) | a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 3. pontja. |
| --- | --- |

b)

a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 3. pontja.

11. cikk

A kutyák, macskák és vadászgörények számára fenntartott állatmenhelyek engedélyezésére vonatkozó követelmények

A kutyák, macskák és vadászgörények számára fenntartott azon állatmenhelyek engedélyezése során, amelyekből az állatokat más tagállamba szándékozzák mozgatni, az illetékes hatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a létesítmény megfelel az e rendelet I. melléklete 5. részének alábbi pontjaiban meghatározott követelményeknek:

| a) | az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében annak 2. pontja; |
| --- | --- |

a)

az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében annak 2. pontja;

| b) | a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 3. pontja. |
| --- | --- |

b)

a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 3. pontja.

12. cikk

Az ellenőrző állomások engedélyezésére vonatkozó követelmények

Az ellenőrző állomások engedélyezése során az illetékes hatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy azok megfelelnek az e rendelet I. melléklete 6. részének alábbi pontjaiban meghatározott követelményeknek:

| a) | az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében annak 1. pontja; |
| --- | --- |

a)

az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében annak 1. pontja;

| b) | a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 2. pontja. |
| --- | --- |

b)

a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 2. pontja.

13. cikk

A poszméhek tartására szolgáló zárt termelő létesítmények engedélyezésére vonatkozó követelmények

A poszméhek tartására szolgáló azon zárt termelő létesítmények engedélyezése során, amelyekből a poszméheket más tagállamba szándékozzák mozgatni, az illetékes hatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a létesítmény megfelel az e rendelet I. melléklete 7. részének alábbi pontjaiban meghatározott követelményeknek:

| a) | a biológiai biztonsági és felügyeleti intézkedések tekintetében annak 1. pontja; |
| --- | --- |

a)

a biológiai biztonsági és felügyeleti intézkedések tekintetében annak 1. pontja;

| b) | a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 2. pontja. |
| --- | --- |

b)

a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 2. pontja.

14. cikk

A főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítmények engedélyezésére vonatkozó követelmények

A főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított azon karanténlétesítmények engedélyezése során, amelyekből az állatokat ugyanazon tagállamon belül vagy más tagállamba szándékozzák mozgatni, az illetékes hatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a létesítmény megfelel az e rendelet I. melléklete 8. részének alábbi pontjaiban meghatározott követelményeknek:

| a) | a karantén, az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében annak 1. pontja; |
| --- | --- |

a)

a karantén, az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében annak 1. pontja;

| b) | a felügyeleti és ellenőrzési intézkedések tekintetében annak 2. pontja; |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti és ellenőrzési intézkedések tekintetében annak 2. pontja;

| c) | a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 3. pontja. |
| --- | --- |

c)

a létesítmények és a felszerelések tekintetében annak 3. pontja.

15. cikk

A főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítmények felelős személyeinek kötelezettségei

A 14. cikkben említett, főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítmények felelős személyeinek kötelezettségei a következők:

| a) | meghozni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a létesítményben található megfelelő létesítményekben vagy egy laboratóriumban post mortem állatorvosi vizsgálatokat lehessen végezni; |
| --- | --- |

a)

meghozni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a létesítményben található megfelelő létesítményekben vagy egy laboratóriumban post mortem állatorvosi vizsgálatokat lehessen végezni;

post mortem

| b) | szerződés vagy más jogi eszköz útján igénybe venni egy létesítmény állatorvosának a szolgáltatásait, aki az alábbiakért felelős:






  i. | a létesítmény által végzett tevékenységek, valamint a 14. cikkben meghatározott engedélyezési követelményeknek való megfelelés felügyelete; |
| --- | --- | --- |

b)

szerződés vagy más jogi eszköz útján igénybe venni egy létesítmény állatorvosának a szolgáltatásait, aki az alábbiakért felelős:

i.

a létesítmény által végzett tevékenységek, valamint a 14. cikkben meghatározott engedélyezési követelményeknek való megfelelés felügyelete;

| ii. | az I. melléklet 8. részének 2. a) pontjában említett járványfelügyeleti terv szükség szerinti, de legalább éves felülvizsgálata. |
| --- | --- |

ii.

az I. melléklet 8. részének 2. a) pontjában említett járványfelügyeleti terv szükség szerinti, de legalább éves felülvizsgálata.

4. FEJEZET

Azon körülhatárolt létesítmények engedélyezése, amelyekből a szárazföldi állatokat a tagállamon belül vagy másik tagállamba szándékozzák mozgatni

16. cikk

A szárazföldi állatokat tartó létesítmények „körülhatárolt létesítmény” minősítésének engedélyezése

Azon, szárazföldi állatokat tartó létesítmények „körülhatárolt létesítmény” minősítésének engedélyezése során, amelyekből az állatokat ugyanazon tagállamon belül vagy más tagállamba szándékozzák mozgatni, az illetékes hatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a létesítmény megfelel az e rendelet I. melléklete 9. részének alábbi pontjaiban meghatározott követelményeknek:

| a) | a karantén, az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében az 1. pont; |
| --- | --- |

a)

a karantén, az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében az 1. pont;

| b) | a felügyeleti és ellenőrzési intézkedések tekintetében a 2. pont; |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti és ellenőrzési intézkedések tekintetében a 2. pont;

| c) | a létesítmények és a felszerelések tekintetében a 3. pont. |
| --- | --- |

c)

a létesítmények és a felszerelések tekintetében a 3. pont.

17. cikk

A szárazföldi állatokat tartó körülhatárolt létesítmények felelős személyeinek kötelezettségei

A 16. cikkben említett, szárazföldi állatokat tartó körülhatárolt létesítmények felelős személyeinek kötelezettségei a következők:

| a) | meghozni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a létesítményben található megfelelő létesítményekben vagy egy laboratóriumban post mortem állatorvosi vizsgálatokat lehessen végezni; |
| --- | --- |

a)

meghozni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a létesítményben található megfelelő létesítményekben vagy egy laboratóriumban post mortem állatorvosi vizsgálatokat lehessen végezni;

post mortem

| b) | szerződés vagy más jogi eszköz útján igénybe venni egy létesítmény állatorvosának a szolgáltatásait, aki az alábbiakért felelős:






  i. | a létesítmény által végzett tevékenységek, valamint a 16. cikkben meghatározott engedélyezési követelményeknek való megfelelés felügyelete; |
| --- | --- | --- |

b)

szerződés vagy más jogi eszköz útján igénybe venni egy létesítmény állatorvosának a szolgáltatásait, aki az alábbiakért felelős:

i.

a létesítmény által végzett tevékenységek, valamint a 16. cikkben meghatározott engedélyezési követelményeknek való megfelelés felügyelete;

| ii. | az I. melléklet 9. részének 2. a) pontjában említett járványfelügyeleti terv szükség szerinti, de legalább éves felülvizsgálata. |
| --- | --- |

ii.

az I. melléklet 9. részének 2. a) pontjában említett járványfelügyeleti terv szükség szerinti, de legalább éves felülvizsgálata.

II. CÍM

AZ ILLETÉKES HATÓSÁG ÁLTAL A LÉTESÍTMÉNYEK NYILVÁNTARTÁSBA VETT ÉS ENGEDÉLYEZETT FELELŐS SZEMÉLYEI ÉS A NYILVÁNTARTÁSBA VETT ÉS ENGEDÉLYEZETT SZÁLLÍTÓK TEKINTETÉBEN VEZETENDŐ NYILVÁNTARTÁSOK

1. FEJEZET

Az illetékes hatóság által nyilvántartásba vett létesítményekről, szállítókról és felelős személyekről vezetett nyilvántartások

18. cikk

Az illetékes hatóságnak a tartott szárazföldi állatokkal foglalkozó létesítmények és a keltetők nyilvántartásaival kapcsolatos tájékoztatási kötelezettsége

Az illetékes hatóság az általa nyilvántartásba vett, tartott szárazföldi állatokkal foglalkozó létesítményekről, valamint keltetőkről vezetett nyilvántartásában a következő információkat rögzíti minden egyes létesítményről:

| a) | a létesítményhez rendelt egyedi nyilvántartási szám; |
| --- | --- |

a)

a létesítményhez rendelt egyedi nyilvántartási szám;

| b) | az illetékes hatóság általi nyilvántartásba vétel dátuma; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság általi nyilvántartásba vétel dátuma;

| c) | a létesítmény felelős személyének neve és címe; |
| --- | --- |

c)

a létesítmény felelős személyének neve és címe;

| d) | a létesítmény címe, valamint helyének földrajzi koordinátái (földrajzi szélesség és hosszúság); |
| --- | --- |

d)

a létesítmény címe, valamint helyének földrajzi koordinátái (földrajzi szélesség és hosszúság);

| e) | az abban található létesítmények leírása; |
| --- | --- |

e)

az abban található létesítmények leírása;

| f) | a létesítmény típusa; |
| --- | --- |

f)

a létesítmény típusa;

| g) | a létesítményben tartott szárazföldi állatok vagy keltetőtojások fajai, kategóriái és száma; |
| --- | --- |

g)

a létesítményben tartott szárazföldi állatok vagy keltetőtojások fajai, kategóriái és száma;

| h) | az az időszak, amelynek során az állatokat vagy a keltetőtojásokat a létesítményben tartják, amennyiben ez nem folyamatosan történik, ideértve a szezonális, illetve meghatározott események időtartama alatt történő tartást; |
| --- | --- |

h)

az az időszak, amelynek során az állatokat vagy a keltetőtojásokat a létesítményben tartják, amennyiben ez nem folyamatosan történik, ideértve a szezonális, illetve meghatározott események időtartama alatt történő tartást;

| i) | a létesítményben fennálló állategészségügyi helyzet, amennyiben azt az illetékes hatóság megállapította; |
| --- | --- |

i)

a létesítményben fennálló állategészségügyi helyzet, amennyiben azt az illetékes hatóság megállapította;

| j) | az állatoknak, a keltetőtojásoknak vagy a termékeknek a létesítményből és a létesítménybe történő mozgatására vonatkozó korlátozások, amennyiben az illetékes hatóság alkalmaz ilyeneket; |
| --- | --- |

j)

az állatoknak, a keltetőtojásoknak vagy a termékeknek a létesítményből és a létesítménybe történő mozgatására vonatkozó korlátozások, amennyiben az illetékes hatóság alkalmaz ilyeneket;

| k) | a tevékenység bárminemű beszüntetésének az időpontja, amennyiben a felelős személy erről tájékoztatta az illetékes hatóságot. |
| --- | --- |

k)

a tevékenység bárminemű beszüntetésének az időpontja, amennyiben a felelős személy erről tájékoztatta az illetékes hatóságot.

19. cikk

Az illetékes hatóság tartott patások, kutyák, macskák és vadászgörények, valamint baromfik szállítóinak nyilvántartásaival kapcsolatos tájékoztatási kötelezettsége

(1)   Az illetékes hatóság az általa nyilvántartásba vett tartott patások, kutyák, macskák és vadászgörények, valamint baromfik tagállamok közötti vagy egy tagállam és egy harmadik ország közötti szállításával foglalkozó szállítókról vezetett nyilvántartásában a következő információkat rögzíti minden egyes szállítóról:

| a) | a szállítóhoz rendelt egyedi nyilvántartási szám; |
| --- | --- |

a)

a szállítóhoz rendelt egyedi nyilvántartási szám;

| b) | az illetékes hatóság általi nyilvántartásba vétel dátuma; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság általi nyilvántartásba vétel dátuma;

| c) | a felelős személy neve és címe; |
| --- | --- |

c)

a felelős személy neve és címe;

| d) | a szállítani tervezett fajok; |
| --- | --- |

d)

a szállítani tervezett fajok;

| e) | a szállítás típusa; |
| --- | --- |

e)

a szállítás típusa;

| f) | a szállítóeszközök; |
| --- | --- |

f)

a szállítóeszközök;

| g) | a tevékenység bárminemű beszüntetésének az időpontja, amennyiben a felelős személy erről tájékoztatta az illetékes hatóságot. |
| --- | --- |

g)

a tevékenység bárminemű beszüntetésének az időpontja, amennyiben a felelős személy erről tájékoztatta az illetékes hatóságot.

(2)   Az illetékes hatóság a tartott patások, kutyák, macskák és vadászgörények (1) bekezdésben említettek szerinti minden egyes szállítója esetében rögzíti a szállítókról vezetett nyilvántartásában a szállítani tervezett állatok számával kapcsolatos információkat.

(3)   Az illetékes hatóság a baromfik (1) bekezdésben említettek szerinti minden egyes szállítója esetében rögzíti a szállítókról vezetett nyilvántartásában a szállítani tervezett baromfik kategóriáival kapcsolatos információkat.

20. cikk

Az illetékes hatóságnak a tartott patásokat és baromfit összegyűjtő, létesítménytől független felelős személyek nyilvántartásaival kapcsolatos tájékoztatási kötelezettsége

Az illetékes hatóság az általa nyilvántartásba vett, tartott patásokat és baromfit összegyűjtő, létesítménytől független felelős személyekről – köztük az állatok vételével és értékesítésével foglalkozókról – vezetett nyilvántartásában a következő információkat rögzíti minden egyes felelős személyről:

| a) | a felelős személyhez rendelt egyedi nyilvántartási szám; |
| --- | --- |

a)

a felelős személyhez rendelt egyedi nyilvántartási szám;

| b) | az illetékes hatóság általi nyilvántartásba vétel időpontja; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság általi nyilvántartásba vétel időpontja;

| c) | a felelős személy neve és címe; |
| --- | --- |

c)

a felelős személy neve és címe;

| d) | az összegyűjtendő tartott patások és baromfik fajai és kategóriái; |
| --- | --- |

d)

az összegyűjtendő tartott patások és baromfik fajai és kategóriái;

| e) | a tevékenység bárminemű beszüntetésének az időpontja, amennyiben a felelős személy erről tájékoztatta az illetékes hatóságot. |
| --- | --- |

e)

a tevékenység bárminemű beszüntetésének az időpontja, amennyiben a felelős személy erről tájékoztatta az illetékes hatóságot.

2. FEJEZET

Az illetékes hatóság által engedélyezett létesítmények nyilvántartásai

21. cikk

Az illetékes hatóságnak az engedélyezett létesítmények nyilvántartásaival kapcsolatos tájékoztatási kötelezettsége

Az illetékes hatóság a II. rész I. címének 2., 3. és 4. fejezetében említett engedélyezett létesítményekről vezetett nyilvántartásában a következő információkat rögzíti minden egyes létesítményről:

| a) | az illetékes hatóság által a létesítményhez rendelt egyedi engedélyszám; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság által a létesítményhez rendelt egyedi engedélyszám;

| b) | az illetékes hatóság általi engedélyezésnek, illetve az engedély bármilyen felfüggesztésének vagy visszavonásának a dátuma; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság általi engedélyezésnek, illetve az engedély bármilyen felfüggesztésének vagy visszavonásának a dátuma;

| c) | a felelős személy neve és címe; |
| --- | --- |

c)

a felelős személy neve és címe;

| d) | a létesítmény címe, valamint helyének földrajzi koordinátái (földrajzi szélesség és hosszúság); |
| --- | --- |

d)

a létesítmény címe, valamint helyének földrajzi koordinátái (földrajzi szélesség és hosszúság);

| e) | az abban található létesítmények leírása; |
| --- | --- |

e)

az abban található létesítmények leírása;

| f) | a létesítmény típusa; |
| --- | --- |

f)

a létesítmény típusa;

| g) | a létesítményben tartott szárazföldi állatok, keltetőtojások vagy naposcsibék fajai, kategóriái és száma; |
| --- | --- |

g)

a létesítményben tartott szárazföldi állatok, keltetőtojások vagy naposcsibék fajai, kategóriái és száma;

| h) | az az időszak, amelynek során az állatokat a létesítményben tartják, amennyiben ez nem folyamatosan történik, ideértve a szezonális, illetve meghatározott események időtartama alatt történő tartást; |
| --- | --- |

h)

az az időszak, amelynek során az állatokat a létesítményben tartják, amennyiben ez nem folyamatosan történik, ideértve a szezonális, illetve meghatározott események időtartama alatt történő tartást;

| i) | a létesítményhez rendelt állategészségügyi helyzet, amennyiben azt az illetékes hatóság megállapította; |
| --- | --- |

i)

a létesítményhez rendelt állategészségügyi helyzet, amennyiben azt az illetékes hatóság megállapította;

| j) | az illetékes hatóság által az állatoknak vagy a szaporítóanyagoknak a létesítménybe és a létesítményből történő mozgatása tekintetében adott esetben megállapított korlátozások; |
| --- | --- |

j)

az illetékes hatóság által az állatoknak vagy a szaporítóanyagoknak a létesítménybe és a létesítményből történő mozgatása tekintetében adott esetben megállapított korlátozások;

| k) | a tevékenység bárminemű beszüntetésének az időpontja, amennyiben a felelős személy erről tájékoztatta az illetékes hatóságot. |
| --- | --- |

k)

a tevékenység bárminemű beszüntetésének az időpontja, amennyiben a felelős személy erről tájékoztatta az illetékes hatóságot.

III. CÍM

A FELELŐS SZEMÉLYEKNEK AZ (EU) 2016/429 RENDELETBEN ELŐÍRTAKON FELÜLI NYILVÁNTARTÁS-VEZETÉSI KÖTELEZETTSÉGEI

1. FEJEZET

Az illetékes hatóság által nyilvántartásba vett vagy engedélyezett létesítmények felelős személyei

22. cikk

A szárazföldi állatokat tartó valamennyi létesítmény felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

A szárazföldi állatokat tartó valamennyi, nyilvántartásba vett vagy engedélyezett létesítmény felelős személyeinek rögzíteniük kell a következő információkat:

| a) | a létesítményben tartott minden egyes azonosított állat azonosító eszközön látható azonosító kódja, amennyiben ilyen eszközöket alkalmaznak; |
| --- | --- |

a)

a létesítményben tartott minden egyes azonosított állat azonosító eszközön látható azonosító kódja, amennyiben ilyen eszközöket alkalmaznak;

| b) | az állatok származási létesítményének egyedi nyilvántartási vagy engedélyszáma, amennyiben azok egy másik létesítményből származnak; |
| --- | --- |

b)

az állatok származási létesítményének egyedi nyilvántartási vagy engedélyszáma, amennyiben azok egy másik létesítményből származnak;

| c) | az állatok rendeltetési létesítményének egyedi nyilvántartási vagy engedélyszáma, amennyiben azokat egy másik létesítménybe való szállításra szánják. |
| --- | --- |

c)

az állatok rendeltetési létesítményének egyedi nyilvántartási vagy engedélyszáma, amennyiben azokat egy másik létesítménybe való szállításra szánják.

23. cikk

A szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésféléket tartó létesítmények felelős személyeinek nyilvántartás-vezetési kötelezettségei

(1)   A szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésféléket tartó, nyilvántartásba vett létesítmények felelős személyei a következő információkat rögzítik az említett állatokról:

| a) | a létesítményben tartott minden egyes állat születésének dátuma; |
| --- | --- |

a)

a létesítményben tartott minden egyes állat születésének dátuma;

| b) | a létesítményben tartott minden egyes állat természetes elpusztulásának, levágásának vagy elvesztésének dátuma; |
| --- | --- |

b)

a létesítményben tartott minden egyes állat természetes elpusztulásának, levágásának vagy elvesztésének dátuma;

| c) | az elektronikus azonosító vagy a tetoválás típusa és helye, amennyiben az állatot ilyennel jelölik; |
| --- | --- |

c)

az elektronikus azonosító vagy a tetoválás típusa és helye, amennyiben az állatot ilyennel jelölik;

| d) | minden egyes azonosított állat eredeti azonosító kódja, amennyiben a kód megváltozott, valamint a változás oka. |
| --- | --- |

d)

minden egyes azonosított állat eredeti azonosító kódja, amennyiben a kód megváltozott, valamint a változás oka.

(2)   A juh- és kecskeféléket tartó létesítmények felelős személyei az (1) bekezdés a) pontjában említett információkat a létesítményben tartott minden egyes ilyen állat születési éve szerint rögzítik.

(3)   A sertésféléket tartó létesítmények felelős személyei mentesülnek az (1) bekezdés a) pontjában említett információk rögzítésére vonatkozó kötelezettség alól.

(4)   Amennyiben a létesítményben tartott juh-, kecske- vagy sertésfélék csak azon létesítmény egyedi azonosító számával vannak azonosítva, amelyben születtek, a létesítmények felelős személyeinek az állatok minden egyes olyan csoportja tekintetében rögzíteniük kell az (1) bekezdésben említett információkat, amelyek esetében a születés szerinti létesítmény egyedi azonosító száma azonos, valamint az adott csoportba tartozó állatok teljes számát.

(5)   Amennyiben a létesítményben tartott sertésféléket az 53. cikknek megfelelően nem azonosítják, a létesítmények felelős személyei:

| a) | nem kötelesek rögzíteni az (1) bekezdésben említett információkat; |
| --- | --- |

a)

nem kötelesek rögzíteni az (1) bekezdésben említett információkat;

| b) | az állatok minden egyes, a létesítményből elszállított csoportja tekintetében kötelesek rögzíteni az (EU) 2016/429 rendelet 102. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett információkat és az adott csoportba tartozó állatok teljes számát. |
| --- | --- |

b)

az állatok minden egyes, a létesítményből elszállított csoportja tekintetében kötelesek rögzíteni az (EU) 2016/429 rendelet 102. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett információkat és az adott csoportba tartozó állatok teljes számát.

24. cikk

A lóféléket tartó létesítmények felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

A lóféléket tartó, nyilvántartásba vett létesítmények felelős személyei minden egyes tartott lóféle esetében rögzítik a következő információkat:

| a) | az egyedi kód; |
| --- | --- |

a)

az egyedi kód;

| b) | a létesítményben történt születés dátuma; |
| --- | --- |

b)

a létesítményben történt születés dátuma;

| c) | a létesítményben történt természetes elpusztulás, elvesztés vagy levágás dátuma. |
| --- | --- |

c)

a létesítményben történt természetes elpusztulás, elvesztés vagy levágás dátuma.

25. cikk

A baromfit és fogságban tartott madarakat tartó létesítmények felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

A baromfit tartó, nyilvántartásba vett vagy engedélyezett létesítmények, valamint a fogságban tartott madarakat tartó létesítmények felelős személyeinek a következő információkat kell rögzíteniük:

| a) | a baromfikkal kapcsolatos termelési teljesítmény; |
| --- | --- |

a)

a baromfikkal kapcsolatos termelési teljesítmény;

| b) | a létesítményben tartott baromfik és fogságban tartott madarak morbiditása, az okokra vonatkozó információkkal együtt. |
| --- | --- |

b)

a létesítményben tartott baromfik és fogságban tartott madarak morbiditása, az okokra vonatkozó információkkal együtt.

26. cikk

A kutyákat, macskákat és vadászgörényeket tartó létesítmények felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

A kutyákat, macskákat és vadászgörényeket tartó, nyilvántartásba vett létesítmények felelős személyei minden egyes ilyen állat esetében rögzítik a következő információkat:

| a) | a születési dátum; |
| --- | --- |

a)

a születési dátum;

| b) | a létesítményben bekövetkezett elpusztulás vagy elvesztés dátuma. |
| --- | --- |

b)

a létesítményben bekövetkezett elpusztulás vagy elvesztés dátuma.

27. cikk

A mézelő méheket tartó létesítmények felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

A mézelő méheket tartó, nyilvántartásba vett létesítmények felelős személyei minden egyes méhészet esetében rögzítik a tartott méhkaptárokkal kapcsolatos átmeneti vándorlás részleteit, ha van ilyen, beleértve legalább az egyes vándorlások helyére, kezdetének és végének időpontjára, valamint a mozgatott kaptárok számára vonatkozó információkat.

28. cikk

A vándorcirkuszok és állatbemutatók felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

A nyilvántartásba vett vándorcirkuszok és állatbemutatók felelős személyei minden egyes állat esetében rögzítik a következő információkat:

| a) | a létesítményben tartott állatok elpusztulásának vagy elvesztésének dátuma; |
| --- | --- |

a)

a létesítményben tartott állatok elpusztulásának vagy elvesztésének dátuma;

| b) | az állatokért felelős személynek vagy a kedvtelésből tartott állat tulajdonosának a neve és címe; |
| --- | --- |

b)

az állatokért felelős személynek vagy a kedvtelésből tartott állat tulajdonosának a neve és címe;

| c) | a vándorcirkusz, illetve az állatbemutató mozgására vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

c)

a vándorcirkusz, illetve az állatbemutató mozgására vonatkozó adatok.

29. cikk

A kutyák, macskák és vadászgörények számára fenntartott állatmenhelyek felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

A kutyák, macskák és vadászgörények számára fenntartott engedélyezett állatmenhelyek felelős személyei minden egyes ilyen állat esetében rögzítik a következő információkat:

| a) | az állatok becsült kora, neme, valamint fajtája vagy szőrzetének színe; |
| --- | --- |

a)

az állatok becsült kora, neme, valamint fajtája vagy szőrzetének színe;

| b) | a befecskendezhető válaszjeladó alkalmazásának vagy leolvasásának időpontja; |
| --- | --- |

b)

a befecskendezhető válaszjeladó alkalmazásának vagy leolvasásának időpontja;

| c) | a beérkező állatokon az elkülönítési időszak alatt végzett megfigyelések; |
| --- | --- |

c)

a beérkező állatokon az elkülönítési időszak alatt végzett megfigyelések;

| d) | a létesítményben bekövetkezett elpusztulás vagy elvesztés dátuma. |
| --- | --- |

d)

a létesítményben bekövetkezett elpusztulás vagy elvesztés dátuma.

30. cikk

Az ellenőrző állomások felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

Az engedélyezett ellenőrző állomások felelős személyeinek rögzíteniük kell az állatokat kirakodó szállítóeszköz rendszámát vagy nyilvántartási számát, valamint a szállító egyedi nyilvántartási számát, amennyiben van ilyen.

31. cikk

A főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítmények felelős személyeinek nyilvántartás-vezetési kötelezettségei

A főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítmények felelős személyeinek a következő információkat kell rögzíteniük:

| a) | a létesítményben tartott állatok becsült kora, valamint neme; |
| --- | --- |

a)

a létesítményben tartott állatok becsült kora, valamint neme;

| b) | az állatokat ki- és berakodó szállítóeszközök rendszáma vagy nyilvántartási száma, valamint a szállító egyedi nyilvántartási száma, amennyiben van ilyen; |
| --- | --- |

b)

az állatokat ki- és berakodó szállítóeszközök rendszáma vagy nyilvántartási száma, valamint a szállító egyedi nyilvántartási száma, amennyiben van ilyen;

| c) | az I. melléklet 8. részének 2. a) pontjában előírt járványfelügyeleti terv végrehajtására és annak eredményeire vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

c)

az I. melléklet 8. részének 2. a) pontjában előírt járványfelügyeleti terv végrehajtására és annak eredményeire vonatkozó adatok;

| d) | az I. melléklet 8. részének 2. b) pontjában előírt klinikai és laboratóriumi, valamint post mortem vizsgálatok eredményei; |
| --- | --- |

d)

az I. melléklet 8. részének 2. b) pontjában előírt klinikai és laboratóriumi, valamint post mortem vizsgálatok eredményei;

post mortem

| e) | a betegségekre fogékony állatok I. melléklet 8. részének 2. c) pontjában előírt vakcinázására és kezelésére vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

e)

a betegségekre fogékony állatok I. melléklet 8. részének 2. c) pontjában előírt vakcinázására és kezelésére vonatkozó adatok;

| f) | adott esetben az illetékes hatóság által az elkülönítési vagy karanténidőszak alatt végzett megfigyelésekkel kapcsolatban adott utasítások. |
| --- | --- |

f)

adott esetben az illetékes hatóság által az elkülönítési vagy karanténidőszak alatt végzett megfigyelésekkel kapcsolatban adott utasítások.

32. cikk

A körülhatárolt létesítmények felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

Az engedélyezett körülhatárolt létesítmények felelős személyeinek a következő kiegészítő információkat kell rögzíteniük:

| a) | a létesítményben tartott állatok becsült kora, valamint neme; |
| --- | --- |

a)

a létesítményben tartott állatok becsült kora, valamint neme;

| b) | az állatokat ki- és berakodó szállítóeszközök rendszáma vagy nyilvántartási száma, valamint a szállító egyedi nyilvántartási száma, amennyiben van ilyen; |
| --- | --- |

b)

az állatokat ki- és berakodó szállítóeszközök rendszáma vagy nyilvántartási száma, valamint a szállító egyedi nyilvántartási száma, amennyiben van ilyen;

| c) | az I. melléklet 9. részének 2. a) pontjában előírt járványfelügyeleti terv végrehajtására és annak eredményeire vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

c)

az I. melléklet 9. részének 2. a) pontjában előírt járványfelügyeleti terv végrehajtására és annak eredményeire vonatkozó adatok;

| d) | az I. melléklet 9. részének 2. b) pontjában előírt klinikai, laboratóriumi és post mortem vizsgálatok eredményei; |
| --- | --- |

d)

az I. melléklet 9. részének 2. b) pontjában előírt klinikai, laboratóriumi és post mortem vizsgálatok eredményei;

post mortem

| e) | a betegségekre fogékony állatok I. melléklet 9. részének 2. c) pontjában előírt vakcinázására és kezelésére vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

e)

a betegségekre fogékony állatok I. melléklet 9. részének 2. c) pontjában előírt vakcinázására és kezelésére vonatkozó adatok;

| f) | a beérkező állatok elkülönítésére vagy karanténba helyezésére vonatkozó adatok, továbbá adott esetben az illetékes hatóság által az elkülönítéssel és a karanténnal, valamint az elkülönítési vagy karanténidőszak alatt végzett megfigyelésekkel kapcsolatban adott utasítások. |
| --- | --- |

f)

a beérkező állatok elkülönítésére vagy karanténba helyezésére vonatkozó adatok, továbbá adott esetben az illetékes hatóság által az elkülönítéssel és a karanténnal, valamint az elkülönítési vagy karanténidőszak alatt végzett megfigyelésekkel kapcsolatban adott utasítások.

2. FEJEZET

Keltetők

33. cikk

A keltetők felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

A nyilvántartásba vett vagy engedélyezett keltetők felelős személyei minden egyes állomány esetében rögzítik a következő információkat:

| a) | a keltetőben tartott naposcsibék vagy más fajokhoz tartozó frissen kikelt fiókák vagy a keltetőtojások fajai és száma; |
| --- | --- |

a)

a keltetőben tartott naposcsibék vagy más fajokhoz tartozó frissen kikelt fiókák vagy a keltetőtojások fajai és száma;

| b) | a naposcsibéknek és a más fajokhoz tartozó frissen kikelt fiókáknak, valamint a keltetőtojásoknak a létesítménybe és a létesítményből történő mozgatása, a következők megfelelő feltüntetésével:






  i. | a származási vagy rendeltetési hely, beleértve adott esetben a létesítmény egyedi nyilvántartási vagy engedélyszámát; |
| --- | --- | --- |

b)

a naposcsibéknek és a más fajokhoz tartozó frissen kikelt fiókáknak, valamint a keltetőtojásoknak a létesítménybe és a létesítményből történő mozgatása, a következők megfelelő feltüntetésével:

i.

a származási vagy rendeltetési hely, beleértve adott esetben a létesítmény egyedi nyilvántartási vagy engedélyszámát;

| ii. | az ilyen mozgatás időpontja; |
| --- | --- |

ii.

az ilyen mozgatás időpontja;

| c) | a keltetett, de ki nem kelt tojások száma és rendeltetési helye, beleértve adott esetben a létesítmény egyedi nyilvántartási vagy engedélyszámát; |
| --- | --- |

c)

a keltetett, de ki nem kelt tojások száma és rendeltetési helye, beleértve adott esetben a létesítmény egyedi nyilvántartási vagy engedélyszámát;

| d) | a keltetési eredmények, |
| --- | --- |

d)

a keltetési eredmények,

| e) | az esetleges vakcinázási programok részletei. |
| --- | --- |

e)

az esetleges vakcinázási programok részletei.

3. FEJEZET

Az illetékes hatóság által nyilvántartásba vett szállítók

34. cikk

A tartott szárazföldi állatok nyilvántartásba vett szállítói által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

A nyilvántartásba vett szállítóknak minden egyes, tartott szárazföldi állatok szállítására használt szállítóeszközről rögzíteniük az alábbi kiegészítő információkat:

| a) | rendszám vagy nyilvántartási szám; |
| --- | --- |

a)

rendszám vagy nyilvántartási szám;

| b) | az állatok származási létesítményben történő berakodásának dátuma és időpontja; |
| --- | --- |

b)

az állatok származási létesítményben történő berakodásának dátuma és időpontja;

| c) | minden egyes felkeresett létesítmény neve, címe és egyedi nyilvántartási vagy engedélyszáma; |
| --- | --- |

c)

minden egyes felkeresett létesítmény neve, címe és egyedi nyilvántartási vagy engedélyszáma;

| d) | az állatok rendeltetési létesítményben történő kirakodásának dátuma és időpontja; |
| --- | --- |

d)

az állatok rendeltetési létesítményben történő kirakodásának dátuma és időpontja;

| e) | a szállítóeszközök tisztításának, fertőtlenítésének és kártevő-mentesítésének dátuma és helye; |
| --- | --- |

e)

a szállítóeszközök tisztításának, fertőtlenítésének és kártevő-mentesítésének dátuma és helye;

| f) | az állatok kísérő dokumentumainak hivatkozási számai. |
| --- | --- |

f)

az állatok kísérő dokumentumainak hivatkozási számai.

4. FEJEZET

Összegyűjtési műveletet végző felelős személyek

35. cikk

A tartott patások és baromfik összegyűjtését végző létesítmények felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

A tartott patások és baromfik összegyűjtését végző, nyilvántartásba vett vagy engedélyezett létesítmények felelős személyeinek a következő információkat kell rögzíteniük:

| a) | a létesítményben tartott állatok elpusztulásának, illetve elvesztésének dátuma; |
| --- | --- |

a)

a létesítményben tartott állatok elpusztulásának, illetve elvesztésének dátuma;

| b) | az állatokat be- vagy kirakodó szállítóeszközök rendszáma vagy nyilvántartási száma, valamint az állatok szállítójának egyedi nyilvántartási száma, amennyiben van ilyen; |
| --- | --- |

b)

az állatokat be- vagy kirakodó szállítóeszközök rendszáma vagy nyilvántartási száma, valamint az állatok szállítójának egyedi nyilvántartási száma, amennyiben van ilyen;

| c) | az állatok kötelező kísérő dokumentumainak hivatkozási számai. |
| --- | --- |

c)

az állatok kötelező kísérő dokumentumainak hivatkozási számai.

36. cikk

A tartott patásokat és baromfit összegyűjtő, létesítménytől független felelős személyek nyilvántartás-vezetési kötelezettségei

A tartott patásokat és baromfit összegyűjtő, létesítménytől független felelős személyek a következő információkat rögzítik minden, vétel tárgyát képező állatról:

| a) | adott esetben annak az összegyűjtési műveleteket végző létesítménynek az egyedi engedély- vagy nyilvántartási száma, amelyen az állat a megvételét megelőzően áthaladt, miután elhagyta a származási létesítményt; |
| --- | --- |

a)

adott esetben annak az összegyűjtési műveleteket végző létesítménynek az egyedi engedély- vagy nyilvántartási száma, amelyen az állat a megvételét megelőzően áthaladt, miután elhagyta a származási létesítményt;

| b) | a megvétel dátuma; |
| --- | --- |

b)

a megvétel dátuma;

| c) | a vevő neve és címe; |
| --- | --- |

c)

a vevő neve és címe;

| d) | az állatokat be- vagy kirakodó szállítóeszközök rendszáma vagy nyilvántartási száma, valamint a szállító egyedi nyilvántartási száma, amennyiben van ilyen; |
| --- | --- |

d)

az állatokat be- vagy kirakodó szállítóeszközök rendszáma vagy nyilvántartási száma, valamint a szállító egyedi nyilvántartási száma, amennyiben van ilyen;

| e) | az állatok kötelező kísérő dokumentumainak hivatkozási számai. |
| --- | --- |

e)

az állatok kötelező kísérő dokumentumainak hivatkozási számai.

37. cikk

A kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított gyűjtőállomások felelős személyei által teljesítendő nyilvántartás-vezetési kötelezettségek

A kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított engedélyezett gyűjtőállomások felelős személyeinek rögzíteniük kell az állatokat be- vagy kirakodó szállítóeszköz rendszámát vagy nyilvántartási számát, valamint a szállító egyedi nyilvántartási számát, amennyiben van ilyen.

III. RÉSZ

A TARTOTT SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK ÉS A KELTETŐTOJÁSOK NYOMONKÖVETHETŐSÉGE

I. CÍM

A TARTOTT SZARVASMARHAFÉLÉK NYOMONKÖVETHETŐSÉGE

1. FEJEZET

Az azonosítás eszközei és módszerei

38. cikk

A szarvasmarhaféléket tartó felelős személyek kötelezettségei a tartott szarvasmarhafélék azonosításának eszközei és módszerei, valamint azok alkalmazása és használata vonatkozásában

(1)   A szarvasmarhaféléket tartó felelős személyek kötelesek gondoskodni a szarvasmarhaféléknek a III. melléklet a) pontjában említettek szerinti, az alábbi követelményeknek megfelelő hagyományos füljelzővel történő egyedi azonosításáról:

| a) | az állat mindkét fülkagylóján egy-egy füljelzőt kell rögzíteni, és az azonosító eszközön látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon fel kell tüntetni az állat azonosító kódját; |
| --- | --- |

a)

az állat mindkét fülkagylóján egy-egy füljelzőt kell rögzíteni, és az azonosító eszközön látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon fel kell tüntetni az állat azonosító kódját;

| b) | szarvasmarhaféléket abban a létesítményben kell füljelzővel ellátni, amelyben születtek; |
| --- | --- |

b)

szarvasmarhaféléket abban a létesítményben kell füljelzővel ellátni, amelyben születtek;

| c) | a füljelző kizárólag a szarvasmarhafélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának engedélyével távolítható el, módosítható vagy helyettesíthető. |
| --- | --- |

c)

a füljelző kizárólag a szarvasmarhafélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának engedélyével távolítható el, módosítható vagy helyettesíthető.

(2)   A szarvasmarhaféléket tartó felelős személyek helyettesíthetik a következőket:

| a) | az (1) bekezdésben említett hagyományos füljelzők egyikét a szarvasmarhafélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott elektronikus azonosítóval; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben említett hagyományos füljelzők egyikét a szarvasmarhafélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott elektronikus azonosítóval;

| b) | az (1) bekezdésben említett mindkét hagyományos füljelzőt a szarvasmarhafélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott elektronikus azonosítóval a 39. cikk (1) bekezdésében megállapított mentességeknek megfelelően. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdésben említett mindkét hagyományos füljelzőt a szarvasmarhafélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott elektronikus azonosítóval a 39. cikk (1) bekezdésében megállapított mentességeknek megfelelően.

39. cikk

Az illetékes hatóság által a körülhatárolt létesítmények felelős személyei számára, valamint a kulturális, történelmi, szabadidős, tudományos vagy sportcélokból tartott szarvasmarhafélék felelős személyek általi azonosítása céljából biztosított mentességek

(1)   Az illetékes hatóság mentesítheti a szarvasmarhaféléket tartó körülhatárolt létesítmények felelős személyeit, valamint a szarvasmarhaféléket kulturális, történelmi, szabadidős, tudományos vagy sportcélokból tartó felelős személyeket a 38. cikk (1) bekezdésének a) pontjában rögzített azonosítási követelmények alól.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti mentesség megadásakor az illetékes hatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a III. melléklet d) és e) pontjában felsorolt azonosító eszközök legalább egyikét az illetékes hatóság jóváhagyta az e cikk (1) bekezdése szerinti mentességet élvező felelős személyek által tartott szarvasmarhafélék azonosító eszközeinek alkalmazása céljából.

Az illetékes hatóság kidolgozza az e cikk (1) bekezdése szerinti mentesség felelős személyek általi kérelmezésére szolgáló eljárásokat.

40. cikk

A szarvasmarhafélék kifejezetten hagyományos kulturális és sportesemények céljából tenyésztett fajtáinak azonosítására vonatkozó különös rendelkezések

Az illetékes hatóság engedélyezheti a kifejezetten hagyományos kulturális és sportesemények céljából tenyésztett fajtákhoz tartozó szarvasmarhaféléket tartó felelős személyek számára, hogy az említett állatok egyedi azonosítását a 38. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett hagyományos füljelző eltávolítását követően alternatív azonosító eszközzel biztosítsák, feltéve, hogy megmarad az azonosított állat és annak azonosító kódja közötti egyértelmű kapcsolat.

41. cikk

A tartott szarvasmarhafélék 38. cikk (1) bekezdésében említett hagyományos füljelzőjének helyettesítése

(1)   A tagállamok a területükön tartott szarvasmarhafélék mindegyik kategóriája vagy meghatározott kategóriái tekintetében engedélyezhetik a 38. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett hagyományos füljelzők egyikének a III. melléklet c), d) és e) pontjában felsorolt azonosító eszközök valamelyikével történő helyettesítését.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a III. melléklet a), c), d) és e) pontjában felsorolt azonosító eszközökre teljesüljenek az alábbi követelmények:

| a) | szerepel rajtuk az állat azonosító kódja; |
| --- | --- |

a)

szerepel rajtuk az állat azonosító kódja;

| b) | a szarvasmarhafélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával rendelkeznek. |
| --- | --- |

b)

a szarvasmarhafélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával rendelkeznek.

(3)   A tagállamok kidolgozzák a következőkre vonatkozó eljárásokat:

| a) | a területükön tartott szarvasmarhafélék esetében alkalmazott azonosító eszközök engedélyezésének gyártók általi kérelmezése; |
| --- | --- |

a)

a területükön tartott szarvasmarhafélék esetében alkalmazott azonosító eszközök engedélyezésének gyártók általi kérelmezése;

| b) | kérelem benyújtása a szarvasmarhaféléket tartó felelős személyek által a létesítményük számára biztosítandó azonosító eszközök igénylése céljából. |
| --- | --- |

b)

kérelem benyújtása a szarvasmarhaféléket tartó felelős személyek által a létesítményük számára biztosítandó azonosító eszközök igénylése céljából.

(4)   A tagállamok összeállítják és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszik a területükön tartott, kifejezetten hagyományos kulturális és sportesemények céljából tenyészetett szarvasmarhafajták jegyzékét.

2. FEJEZET

Számítógépes adatbázis

42. cikk

A tartott szarvasmarhafélék számítógépes adatbázisában rögzítendő információkra vonatkozó szabályok

Az illetékes hatóság az (EU) 2016/429 rendelet 109. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett információk számítógépes adatbázisban történő tárolását az alábbi szabályoknak megfelelően végzi a tartott szarvasmarhafélék minden egyede vonatkozásában:

| a) | rögzíti az állat azonosító kódját; |
| --- | --- |

a)

rögzíti az állat azonosító kódját;

| b) | az elektronikus azonosító típusát, amennyiben az adott szarvasmarha esetében ilyet alkalmaznak, a III. melléklet c), d) és e) pontjában felsoroltak szerint rögzíti; |
| --- | --- |

b)

az elektronikus azonosító típusát, amennyiben az adott szarvasmarha esetében ilyet alkalmaznak, a III. melléklet c), d) és e) pontjában felsoroltak szerint rögzíti;

| c) | a szarvasmarhaféléket tartó létesítmények esetében a következő információkat rögzíti:






  i. | a létesítményhez rendelt egyedi nyilvántartási szám; |
| --- | --- | --- |

c)

a szarvasmarhaféléket tartó létesítmények esetében a következő információkat rögzíti:

i.

a létesítményhez rendelt egyedi nyilvántartási szám;

| ii. | a létesítmény felelős személyének neve és címe; |
| --- | --- |

ii.

a létesítmény felelős személyének neve és címe;

| d) | a szarvasmarhaféléknek a létesítménybe és a létesítményből történő minden egyes mozgatása tekintetében rögzíti az alábbi információkat:






  i. | a származási és a rendeltetési létesítmény egyedi nyilvántartási száma; |
| --- | --- | --- |

d)

a szarvasmarhaféléknek a létesítménybe és a létesítményből történő minden egyes mozgatása tekintetében rögzíti az alábbi információkat:

i.

a származási és a rendeltetési létesítmény egyedi nyilvántartási száma;

| ii. | az érkezés dátuma; |
| --- | --- |

ii.

az érkezés dátuma;

| iii. | az elszállítás dátuma; |
| --- | --- |

iii.

az elszállítás dátuma;

| e) | rögzíti a szarvasmarhafélékhez tartozó állat létesítményben történt természetes elpusztulásának, elvesztésének vagy levágásának dátumát. |
| --- | --- |

e)

rögzíti a szarvasmarhafélékhez tartozó állat létesítményben történt természetes elpusztulásának, elvesztésének vagy levágásának dátumát.

43. cikk

A szarvasmarhafélékkel kapcsolatos tagállami számítógépes adatbázisok közötti elektronikus adatcserére vonatkozó szabályok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a szarvasmarhafélékkel kapcsolatos számítógépes adatbázisaik megfeleljenek az alábbi követelményeknek:

| a) | az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban biztonságosnak minősülnek; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban biztonságosnak minősülnek;

| b) | legalább a 42. cikkben előírt információkat tartalmazzák naprakész formában. |
| --- | --- |

b)

legalább a 42. cikkben előírt információkat tartalmazzák naprakész formában.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy számítógépes adatbázisaik kezelése egy olyan információs rendszeren keresztül történjen, amely alkalmas az adatcsere keretében továbbított üzenetek minősített elektronikus aláírással történő ellátására, valamint ezen aláírások kezelésére, ezáltal biztosítva a következőkkel kapcsolatos letagadhatatlanságot:

| a) | a kicserélt üzenetek hitelessége, azáltal, hogy garanciákat biztosítanak az üzenet eredetével kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

a kicserélt üzenetek hitelessége, azáltal, hogy garanciákat biztosítanak az üzenet eredetével kapcsolatban;

| b) | a kicserélt üzenetek integritása, annak garantálása révén, hogy az üzenet módosítatlan és sértetlen; |
| --- | --- |

b)

a kicserélt üzenetek integritása, annak garantálása révén, hogy az üzenet módosítatlan és sértetlen;

| c) | a kicserélt üzenetek időpontjára vonatkozó információk, az üzenetek egy bizonyos időpontban történő elküldésének garantálása révén. |
| --- | --- |

c)

a kicserélt üzenetek időpontjára vonatkozó információk, az üzenetek egy bizonyos időpontban történő elküldésének garantálása révén.

(3)   A tagállamok indokolatlan késedelem nélkül, de legkésőbb a tudomásszerzéstől számított 24 órán belül értesítik a biztonság vagy az integritás bármilyen, az adatok érvényességére vagy az azok között található személyes adatokra jelentős hatást gyakorló sérelméről azt a tagállamot, amellyel elektronikus adatcserét folytatnak.

3. FEJEZET

Azonosító okmány

44. cikk

A tartott szarvasmarhafélék azonosító okmánya

A szarvasmarhafélék (EU) 2016/429 rendelet 112. cikkének b) pontja szerinti azonosító okmányának a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a 42. cikk a)–d) pontjában meghatározott információk; |
| --- | --- |

a)

a 42. cikk a)–d) pontjában meghatározott információk;

| b) | az egyes állatok születésének dátuma; |
| --- | --- |

b)

az egyes állatok születésének dátuma;

| c) | a kiállító illetékes hatóság vagy a feladattal megbízott kiállító szerv neve; |
| --- | --- |

c)

a kiállító illetékes hatóság vagy a feladattal megbízott kiállító szerv neve;

| d) | a kiállítás dátuma. |
| --- | --- |

d)

a kiállítás dátuma.

II. CÍM

A TARTOTT JUH- ÉS KECSKEFÉLÉK NYOMONKÖVETHETŐSÉGE

1. FEJEZET

Az azonosítás eszközei és módszerei

45. cikk

A tartott juh- és kecskefélék felelős személyeinek kötelezettségei az említett állatok azonosításának eszközei és módszerei, valamint azok alkalmazása és használata vonatkozásában

(1)   A 12 hónapos koruk előtt közvetlenül a vágóhídra szállítandó juh- és kecskeféléket tartó felelős személyeknek biztosítaniuk kell, hogy minden ilyen állatot legalább az állat egyik fülkagylóján rögzített hagyományos füljelzővel vagy a III. melléklet a) vagy b) pontjában felsorolt hagyományos csüdszalaggal azonosítsanak, látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon feltüntetve az alábbiak valamelyikét:

| a) | azon létesítmény egyedi nyilvántartási száma, amelyben az állat született; |
| --- | --- |

a)

azon létesítmény egyedi nyilvántartási száma, amelyben az állat született;

vagy

| b) | az állat azonosító kódja. |
| --- | --- |

b)

az állat azonosító kódja.

(2)   Az olyan juh- és kecskeféléket tartó felelős személyeknek, amelyeket nem szállítanak 12 hónapos koruk előtt közvetlenül a vágóhídra, biztosítaniuk kell, hogy az állatok mindegyikét egyedileg azonosítsák az alábbiakkal:

| a) | a III. melléklet a) pontjában felsorolt hagyományos füljelző, látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon feltüntetve rajta az állat azonosító kódját; |
| --- | --- |

a)

a III. melléklet a) pontjában felsorolt hagyományos füljelző, látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon feltüntetve rajta az állat azonosító kódját;

valamint

| b) | a III. melléklet c)–f) pontjában felsorolt azonosító eszközök egyike, amelyet a juh- és kecskefélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatósága jóváhagyott, és amelyen olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja. |
| --- | --- |

b)

a III. melléklet c)–f) pontjában felsorolt azonosító eszközök egyike, amelyet a juh- és kecskefélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatósága jóváhagyott, és amelyen olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja.

(3)   A juh- és kecskeféléket tartó felelős személyek gondoskodnak a következők teljesüléséről:

| a) | a juh- és kecskeféléket azonosító eszközzel látják el abban a létesítményben, amelyben születtek; |
| --- | --- |

a)

a juh- és kecskeféléket azonosító eszközzel látják el abban a létesítményben, amelyben születtek;

| b) | az azonosító eszközt az illetékes hatóság engedélye nélkül nem távolítják el, nem módosítják és nem helyettesítik. |
| --- | --- |

b)

az azonosító eszközt az illetékes hatóság engedélye nélkül nem távolítják el, nem módosítják és nem helyettesítik.

(4)   A juh- és kecskeféléket tartó felelős személyek helyettesíthetik a következőket:

| a) | a (2) bekezdésben említett, jóváhagyott azonosító eszközök egyikét a 46. cikk (1), (2), (3) és (4) bekezdésében foglalt eltéréseknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a (2) bekezdésben említett, jóváhagyott azonosító eszközök egyikét a 46. cikk (1), (2), (3) és (4) bekezdésében foglalt eltéréseknek megfelelően;

| b) | az e cikk (2) bekezdésében említett mindkét azonosító eszközt a juh- és kecskefélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott elektronikus azonosítóval a 47. cikk (1) bekezdésében megállapított mentességeknek megfelelően. |
| --- | --- |

b)

az e cikk (2) bekezdésében említett mindkét azonosító eszközt a juh- és kecskefélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott elektronikus azonosítóval a 47. cikk (1) bekezdésében megállapított mentességeknek megfelelően.

46. cikk

A tartott juh- és kecskefélék azonosításának eszközeivel és módszereivel, valamint azok alkalmazásával és használatával kapcsolatban a 45. cikkben meghatározott követelményektől való eltérések

(1)   A 45. cikk (2) bekezdésének a) pontjában megállapított követelménytől eltérve az olyan állatállományokhoz tartozó juh- és kecskeféléket tartó felelős személyeknek, amelyek füle születésükkor túl kicsi a III. melléklet a) pontjában felsorolt hagyományos füljelzővel való jelöléshez, gondoskodniuk kell arról, hogy ezen állatokat az említett melléklet b) pontjában felsorolt csüdszalaggal egyedileg azonosítsák, amelyen látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja.

(2)   A 45. cikk (2) bekezdésének a) pontjában megállapított követelménytől eltérve az olyan juh- és kecskeféléket tartó felelős személyek, amelyeket nem egy másik tagállamba történő mozgatásra szánnak, a III. melléklet a) pontjában felsorolt hagyományos füljelzőt az említett melléklet g) pontjában feltüntetett tetoválással válthatják fel, amelyen látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja, feltéve, hogy az illetékes hatóság engedélyezte az említett melléklet d) pontjában felsorolt bendőbólusz alkalmazását.

(3)   A 45. cikk (2) bekezdésének b) pontjától eltérve az olyan juh- és kecskeféléket tartó felelős személyek, amelyeket nem egy másik tagállamba történő mozgatásra szánnak, továbbá az elektronikus azonosító alkalmazásának követelménye alól a 48. cikknek megfelelően mentesített juh- és kecskeféléket tartó felelős személyek az elektronikus azonosítót a III. melléklet g) pontjában feltüntetett tetoválással válthatják fel, amelyen látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja.

(4)   A 45. cikk (2) bekezdésétől eltérve az olyan juh- és kecskeféléket tartó felelős személyek számára, amelyeket egy összegyűjtési műveletet vagy egy másik létesítményben végzett hízlalást követően vágóhídra történő szállításra szánnak, megengedett, hogy az egyes állatokat legalább a III. melléklet c) pontjában felsorolt, az állat egyik fülkagylóján rögzített elektronikus füljelzővel azonosítsák, amelyen látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel azon létesítmény egyedi nyilvántartási száma, amelyben az állat született, továbbá olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja, feltéve, hogy az említett állatok esetében teljesülnek az alábbi feltételek:

| a) | azokat nem egy másik tagállamba történő mozgatásra szánják; |
| --- | --- |

a)

azokat nem egy másik tagállamba történő mozgatásra szánják;

valamint

| b) | levágásukra 12 hónapos koruk előtt kerül sor. |
| --- | --- |

b)

levágásukra 12 hónapos koruk előtt kerül sor.

47. cikk

A 45. cikk (2) bekezdésében foglalt követelmények alól a körülhatárolt létesítmények felelős személyei, valamint a kulturális, szabadidős vagy tudományos célból tartott állatokat tartó felelős személyek számára biztosított kivételek

(1)   Az illetékes hatóság az e cikk (2) bekezdésében megállapított feltételekre is figyelemmel mentesítheti a juh- és kecskeféléket tartó körülhatárolt létesítmények felelős személyeit, valamint a kulturális, szabadidős vagy tudományos célból tartott juh- és kecskeféléket tartó felelős személyeket a 45. cikk (2) bekezdésében meghatározott azonosítási követelmények alól.

(2)   Az illetékes hatóság megbizonyosodik arról, hogy engedélyezte vagy a III. melléklet d) pontjában felsorolt bendőbólusznak, vagy a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladónak az (1) bekezdésben említett juh- és kecskefélék azonosítására történő alkalmazását, továbbá arról, hogy ezek az engedélyezett azonosító eszközök megfelelnek a 48. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

Az illetékes hatóság kidolgozza az e cikk (1) bekezdése szerinti mentesség felelős személyek általi kérelmezésére szolgáló eljárásokat.

48. cikk

A 45. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelményektől való tagállami eltérések, valamint a tagállamok azonosító eszközökkel kapcsolatos kötelezettségei

(1)   A 45. cikk (2) bekezdésének b) pontjától eltérve a tagállamok engedélyezhetik a juh- vagy kecskeféléket tartó felelős személyeknek, hogy a III. melléklet c)–f) pontjában felsorolt azonosító eszközöket az említett melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt hagyományos füljelzővel, illetve hagyományos csüdszalaggal helyettesítsék az alábbi feltételek teljesülése esetén:

| a) | a tagállam területén tartott juh- és kecskefélék teljes száma a számítógépes adatbázisban rögzített adatok alapján nem haladja meg a 600 000 egyedet; |
| --- | --- |

a)

a tagállam területén tartott juh- és kecskefélék teljes száma a számítógépes adatbázisban rögzített adatok alapján nem haladja meg a 600 000 egyedet;

valamint

| b) | a tartott juh- és kecskeféléket nem másik tagállamba történő mozgatásra szánják. |
| --- | --- |

b)

a tartott juh- és kecskeféléket nem másik tagállamba történő mozgatásra szánják.

(2)   A 45. cikk (2) bekezdésének b) pontjától eltérve a tagállamok engedélyezhetik a kecskeféléket tartó felelős személyeknek, hogy a III. melléklet c)–f) pontjában felsorolt azonosító eszközöket az említett melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt hagyományos füljelzővel, illetve hagyományos csüdszalaggal váltsák fel az alábbi feltételek teljesülése esetén:

| a) | a tagállam területén tartott kecskefélék teljes száma a számítógépes adatbázisban rögzített adatok alapján nem haladja meg a 160 000 egyedet; |
| --- | --- |

a)

a tagállam területén tartott kecskefélék teljes száma a számítógépes adatbázisban rögzített adatok alapján nem haladja meg a 160 000 egyedet;

valamint

| b) | a tartott kecskeféléket nem másik tagállamba történő mozgatásra szánják. |
| --- | --- |

b)

a tartott kecskeféléket nem másik tagállamba történő mozgatásra szánják.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a III. melléklet a)–f) pontjában felsorolt azonosító eszközökre teljesüljenek az alábbi követelmények:

| a) | szerepel rajtuk az állat azonosító kódja; |
| --- | --- |

a)

szerepel rajtuk az állat azonosító kódja;

| b) | a juh- vagy kecskefélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával rendelkeznek. |
| --- | --- |

b)

a juh- vagy kecskefélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával rendelkeznek.

(4)   A tagállamok kidolgozzák a következő kérelmek benyújtására vonatkozó eljárásokat:

| a) | a területükön tartott juh- és kecskefélék esetében alkalmazott azonosító eszközök engedélyezésének gyártók általi kérelmezése; |
| --- | --- |

a)

a területükön tartott juh- és kecskefélék esetében alkalmazott azonosító eszközök engedélyezésének gyártók általi kérelmezése;

| b) | kérelem benyújtása a felelős személyek által a létesítményük számára biztosítandó, juh- és kecskefélék esetében alkalmazott azonosító eszközök igénylése céljából. |
| --- | --- |

b)

kérelem benyújtása a felelős személyek által a létesítményük számára biztosítandó, juh- és kecskefélék esetében alkalmazott azonosító eszközök igénylése céljából.

2. FEJEZET

Számítógépes adatbázis

49. cikk

A tartott juh- és kecskefélék számítógépes adatbázisában rögzítendő információkra vonatkozó szabályok

Az illetékes hatóság az (EU) 2016/429 rendelet 109. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett információk számítógépes adatbázisban történő tárolását az alábbi szabályoknak megfelelően végzi a tartott juh- és kecskefélék minden egyede vonatkozásában:

| a) | az említett állatokat tartó létesítmények esetében a következő információkat kell rögzíteni:






  i. | a létesítményhez rendelt egyedi nyilvántartási szám; |
| --- | --- | --- |

a)

az említett állatokat tartó létesítmények esetében a következő információkat kell rögzíteni:

i.

a létesítményhez rendelt egyedi nyilvántartási szám;

| ii. | a létesítmény felelős személyének neve és címe; |
| --- | --- |

ii.

a létesítmény felelős személyének neve és címe;

| b) | az említett állatoknak a létesítménybe és a létesítményből történő minden egyes mozgatása tekintetében rögzíteni kell az alábbi információkat:






  i. | az állatok száma összesen; |
| --- | --- | --- |

b)

az említett állatoknak a létesítménybe és a létesítményből történő minden egyes mozgatása tekintetében rögzíteni kell az alábbi információkat:

i.

az állatok száma összesen;

| ii. | az állatok származási és rendeltetési létesítményének egyedi nyilvántartási száma; |
| --- | --- |

ii.

az állatok származási és rendeltetési létesítményének egyedi nyilvántartási száma;

| iii. | az érkezés dátuma; |
| --- | --- |

iii.

az érkezés dátuma;

| iv. | az elszállítás dátuma. |
| --- | --- |

iv.

az elszállítás dátuma.

3. FEJEZET

Szállítólevél

50. cikk

A tagállam területén belül történő mozgatásra szánt tartott juh- és kecskefélék szállítólevele

Az adott tagállam területén belül történő mozgatásra szánt, tartott juh- és kecskefélék (EU) 2016/429 rendelet 113. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti szállítólevelének a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | az állat egyedi azonosító kódja vagy azon létesítmény egyedi nyilvántartási száma, amelyben az állat született, az azonosító eszközön feltüntetetteknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

az állat egyedi azonosító kódja vagy azon létesítmény egyedi nyilvántartási száma, amelyben az állat született, az azonosító eszközön feltüntetetteknek megfelelően;

| b) | a III. melléklet c)–f) pontjában felsorolt elektronikus azonosító típusa és helye, amennyiben az állatot ilyennel jelölik; |
| --- | --- |

b)

a III. melléklet c)–f) pontjában felsorolt elektronikus azonosító típusa és helye, amennyiben az állatot ilyennel jelölik;

| c) | a 49. cikk a) pontjának i. alpontjában, valamint a 49. cikk b) pontjának i., ii. és iv. alpontjában előírt információk; |
| --- | --- |

c)

a 49. cikk a) pontjának i. alpontjában, valamint a 49. cikk b) pontjának i., ii. és iv. alpontjában előírt információk;

| d) | a szállító egyedi nyilvántartási száma; |
| --- | --- |

d)

a szállító egyedi nyilvántartási száma;

| e) | a szállítóeszköz rendszáma vagy nyilvántartási száma. |
| --- | --- |

e)

a szállítóeszköz rendszáma vagy nyilvántartási száma.

51. cikk

Eltérések az 50. cikk bizonyos követelményeitől a tagállam területén belül összegyűjtendő tartott juh- és kecskefélék szállítólevele vonatkozásában

Az illetékes hatóság az 50. cikk a) pontjában meghatározott követelményektől való eltéréseket engedélyezhet az olyan létesítmények felelős személyei számára, amelyekből a tartott juh- és kecskeféléket összegyűjtés céljából más létesítménybe szándékozzák mozgatni, feltéve, hogy teljesülnek az alábbi feltételek:

| a) | a felelős személyek nem szállíthatják a tartott juh- és kecskeféléket ugyanazon szállítóeszközzel, mint amellyel más létesítményekből származó állatok szállítása történik, kivéve, ha az állatok csoportjait a szállítóeszközön egymástól fizikailag elkülönítve tartják; |
| --- | --- |

a)

a felelős személyek nem szállíthatják a tartott juh- és kecskeféléket ugyanazon szállítóeszközzel, mint amellyel más létesítményekből származó állatok szállítása történik, kivéve, ha az állatok csoportjait a szállítóeszközön egymástól fizikailag elkülönítve tartják;

| b) | az állatok összegyűjtésére kijelölt létesítmények felelős személyei az illetékes hatóság engedélyével nyilvántartásba veszik minden egyes állatnak az 50. cikk a) pontjában említett egyedi azonosító kódját azon létesítmény felelős személye nevében, amelyből a juh- és kecskefélék érkeznek, és ezeket a nyilvántartásokat az említett felelős személyek megőrzik; |
| --- | --- |

b)

az állatok összegyűjtésére kijelölt létesítmények felelős személyei az illetékes hatóság engedélyével nyilvántartásba veszik minden egyes állatnak az 50. cikk a) pontjában említett egyedi azonosító kódját azon létesítmény felelős személye nevében, amelyből a juh- és kecskefélék érkeznek, és ezeket a nyilvántartásokat az említett felelős személyek megőrzik;

| c) | az illetékes hatóság hozzáférést biztosított a juh- és kecskefélék összegyűjtését végző létesítmények felelős személyei számára a 49. cikkben említett számítógépes adatbázishoz; |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóság hozzáférést biztosított a juh- és kecskefélék összegyűjtését végző létesítmények felelős személyei számára a 49. cikkben említett számítógépes adatbázishoz;

| d) | az állatok összegyűjtésére kijelölt létesítmények felelős személyei olyan eljárásokat vezettek be, amelyek biztosítják, hogy a b) pontban említett információk rögzítésre kerülnek a 49. cikkben említett számítógépes adatbázisban. |
| --- | --- |

d)

az állatok összegyűjtésére kijelölt létesítmények felelős személyei olyan eljárásokat vezettek be, amelyek biztosítják, hogy a b) pontban említett információk rögzítésre kerülnek a 49. cikkben említett számítógépes adatbázisban.

III. CÍM

A TARTOTT SERTÉSFÉLÉK NYOMONKÖVETHETŐSÉGE

1. FEJEZET

Az azonosítás eszközei és módszerei

52. cikk

A sertésféléket tartó felelős személyek kötelezettségei a tartott sertésfélék azonosításának eszközei és módszerei, valamint azok alkalmazása és használata vonatkozásában

(1)   A sertésféléket tartó létesítmények felelős személyeinek biztosítaniuk kell, hogy a sertésfélék minden egyede azonosítva legyen az alábbi azonosító eszközökkel:

| a) | a III. melléklet a) pontjában felsorolt hagyományos füljelző vagy a III. melléklet c) pontjában felsorolt elektronikus füljelző, amelyet az állat egyik fülkagylóján rögzítenek, és amelyen látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel a következő létesítmények valamelyikének egyedi nyilvántartási száma:






  i. | azon létesítményé, amelyben az állat született; |
| --- | --- | --- |

a)

a III. melléklet a) pontjában felsorolt hagyományos füljelző vagy a III. melléklet c) pontjában felsorolt elektronikus füljelző, amelyet az állat egyik fülkagylóján rögzítenek, és amelyen látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel a következő létesítmények valamelyikének egyedi nyilvántartási száma:

i.

azon létesítményé, amelyben az állat született;

vagy

| ii. | az 53. cikkben említett szállítói lánc utolsó létesítményéé, amennyiben az állatokat az adott ellátási láncon kívüli létesítménybe mozgatják; |
| --- | --- |

ii.

az 53. cikkben említett szállítói lánc utolsó létesítményéé, amennyiben az állatokat az adott ellátási láncon kívüli létesítménybe mozgatják;

vagy

| b) | a III. melléklet g) pontjában felsorolt, az állaton elhelyezett tetoválás, amelyen eltávolíthatatlan módon szerepel a következő létesítmények valamelyikének egyedi nyilvántartási száma:






  i. | azon létesítményé, amelyben az állat született; |
| --- | --- | --- |

b)

a III. melléklet g) pontjában felsorolt, az állaton elhelyezett tetoválás, amelyen eltávolíthatatlan módon szerepel a következő létesítmények valamelyikének egyedi nyilvántartási száma:

i.

azon létesítményé, amelyben az állat született;

vagy

| ii. | az 53. cikkben említett szállítói lánc utolsó létesítményéé, amennyiben az állatokat az adott ellátási láncon kívüli létesítménybe mozgatják. |
| --- | --- |

ii.

az 53. cikkben említett szállítói lánc utolsó létesítményéé, amennyiben az állatokat az adott ellátási láncon kívüli létesítménybe mozgatják.

(2)   A sertésféléket tartó létesítmények felelős személyei gondoskodnak a következőkről:

| a) | a sertésféléket a következő létesítmények valamelyikében látják el azonosító eszközzel:






  i. | abban a létesítményben, amelyben az állat született; |
| --- | --- | --- |

a)

a sertésféléket a következő létesítmények valamelyikében látják el azonosító eszközzel:

i.

abban a létesítményben, amelyben az állat született;

vagy

| ii. | az 53. cikkben említett szállítói lánc utolsó létesítményében, amennyiben az állatokat az adott ellátási láncon kívüli létesítménybe mozgatják; |
| --- | --- |

ii.

az 53. cikkben említett szállítói lánc utolsó létesítményében, amennyiben az állatokat az adott ellátási láncon kívüli létesítménybe mozgatják;

| b) | az azonosító eszközt az illetékes hatóság engedélye nélkül nem távolítják el, nem módosítják és nem cserélik ki. |
| --- | --- |

b)

az azonosító eszközt az illetékes hatóság engedélye nélkül nem távolítják el, nem módosítják és nem cserélik ki.

(3)   A sertésféléket tartó létesítmények felelős személyei az 54. cikk (1) bekezdésében megállapított mentességeknek megfelelően helyettesíthetik az e cikk (1) bekezdésében említett azonosító eszközöket a sertésfélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott elektronikus azonosítóval.

53. cikk

Az 52. cikkben a tartott sertésfélék azonosításának eszközeivel és módszereivel kapcsolatban meghatározott követelményektől való eltérések a szállítói láncon belül

Az 52. cikktől eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a szállítói lánc részeként működő létesítmények felelős személyeinek a sertésfélék azonosítására vonatkozó kötelezettségtől való eltérést, amennyiben az állatokat ugyanazon szállítói lánc keretében a tagállam területén belül tervezik mozgatni, feltéve, hogy az adott tagállamban alkalmazott nyomonkövethetőségi intézkedések gyakorlati alkalmazása biztosítja az említett állatok teljeskörű nyomonkövethetőségét.

54. cikk

Az illetékes hatóság által a körülhatárolt létesítmények felelős személyei számára, valamint a kulturális, szabadidős vagy tudományos célokból tartott sertésfélék felelős személyek általi azonosítása céljából biztosított mentességek

(1)   Az illetékes hatóság mentesítheti a sertésféléket tartó körülhatárolt létesítmények felelős személyeit, valamint a sertésféléket kulturális, szabadidős vagy tudományos célokból tartó felelős személyeket az 52. cikk (1) bekezdésében rögzített azonosítási követelmények alól.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében megállapított mentességek megadása során az illetékes hatóság megbizonyosodik arról, hogy engedélyezte a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladónak az e cikk (1) bekezdésében említett sertésfélék azonosítására történő alkalmazását, továbbá arról, hogy ezek az engedélyezett azonosító eszközök megfelelnek az 55. cikk (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

(3)   Az illetékes hatóság kidolgozza az e cikk (1) bekezdése szerinti mentesség felelős személyek általi kérelmezésére szolgáló eljárásokat.

55. cikk

A tartott sertésfélék azonosításának eszközeivel és módszereivel, valamint azok alkalmazásával és használatával kapcsolatos tagállami kötelezettségek

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a III. melléklet a), c), e) és g) pontjában felsorolt azonosító eszközökre teljesüljenek az alábbi követelmények:

| a) | szerepel rajtuk az alábbiak valamelyike:






  i. | azon létesítmény egyedi nyilvántartási száma, amelyben az állat született; |
| --- | --- | --- |

a)

szerepel rajtuk az alábbiak valamelyike:

i.

azon létesítmény egyedi nyilvántartási száma, amelyben az állat született;

vagy

| ii. | azon állatok esetében, amelyeket az 53. cikkben említett, a szállítói lánc részét képező létesítményből egy másik, a szállítói láncon kívüli létesítménybe szándékoznak mozgatni, a szállítói láncon belüli utolsó létesítmény egyedi nyilvántartási száma; |
| --- | --- |

ii.

azon állatok esetében, amelyeket az 53. cikkben említett, a szállítói lánc részét képező létesítményből egy másik, a szállítói láncon kívüli létesítménybe szándékoznak mozgatni, a szállítói láncon belüli utolsó létesítmény egyedi nyilvántartási száma;

| b) | a sertésfélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával rendelkeznek. |
| --- | --- |

b)

a sertésfélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával rendelkeznek.

(2)   A tagállamok kidolgozzák a következő kérelmek benyújtására vonatkozó eljárásokat:

| a) | a területükön tartott sertésfélék esetében alkalmazott azonosító eszközök engedélyezésének gyártók általi kérelmezése; |
| --- | --- |

a)

a területükön tartott sertésfélék esetében alkalmazott azonosító eszközök engedélyezésének gyártók általi kérelmezése;

| b) | kérelem benyújtása a felelős személyek által a létesítményük számára biztosítandó, sertésfélék esetében alkalmazott azonosító eszközök igénylése céljából. |
| --- | --- |

b)

kérelem benyújtása a felelős személyek által a létesítményük számára biztosítandó, sertésfélék esetében alkalmazott azonosító eszközök igénylése céljából.

(3)   A tagállamok összeállítják és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszik az 53. cikkben említett szállítói lánc részét képező, területükön működő létesítmények jegyzékét.

2. FEJEZET

Számítógépes adatbázis

56. cikk

A tartott sertésfélék számítógépes adatbázisában rögzítendő információkra vonatkozó szabályok

Az illetékes hatóság az (EU) 2016/429 rendelet 109. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett információk számítógépes adatbázisban történő tárolását az alábbi szabályoknak megfelelően végzi a tartott sertésfélék minden egyede vonatkozásában:

| a) | az említett állatokat tartó létesítmények esetében a következő információkat kell rögzíteni:






  i. | a létesítményhez rendelt egyedi nyilvántartási szám; |
| --- | --- | --- |

a)

az említett állatokat tartó létesítmények esetében a következő információkat kell rögzíteni:

i.

a létesítményhez rendelt egyedi nyilvántartási szám;

| ii. | a létesítmény felelős személyének neve és címe; |
| --- | --- |

ii.

a létesítmény felelős személyének neve és címe;

| b) | az említett állatoknak a létesítménybe és a létesítményből történő minden egyes mozgatása tekintetében rögzíteni kell az alábbi információkat:






  i. | az állatok száma összesen; |
| --- | --- | --- |

b)

az említett állatoknak a létesítménybe és a létesítményből történő minden egyes mozgatása tekintetében rögzíteni kell az alábbi információkat:

i.

az állatok száma összesen;

| ii. | az állatok származási és a rendeltetési létesítményének egyedi nyilvántartási száma; |
| --- | --- |

ii.

az állatok származási és a rendeltetési létesítményének egyedi nyilvántartási száma;

| iii. | az érkezés dátuma; |
| --- | --- |

iii.

az érkezés dátuma;

| iv. | az elszállítás dátuma. |
| --- | --- |

iv.

az elszállítás dátuma.

3. FEJEZET

Szállítólevél

57. cikk

A tagállam területén belül mozgatandó tartott sertésfélék szállítólevelei

Az adott tagállam területén belül mozgatandó tartott sertésfélék (EU) 2016/429 rendelet 115. cikkének b) pontja szerinti szállítóleveleinek a következő információkat kell tartalmazniuk:

| a) | az 56. cikk a) pontjának i. alpontjában, valamint az 56. cikk b) pontjának i., ii. és iv. alpontjában említett, számítógépes adatbázisban tárolandó információk; |
| --- | --- |

a)

az 56. cikk a) pontjának i. alpontjában, valamint az 56. cikk b) pontjának i., ii. és iv. alpontjában említett, számítógépes adatbázisban tárolandó információk;

| b) | a szállító egyedi nyilvántartási száma; |
| --- | --- |

b)

a szállító egyedi nyilvántartási száma;

| c) | a szállítóeszköz rendszáma vagy nyilvántartási száma. |
| --- | --- |

c)

a szállítóeszköz rendszáma vagy nyilvántartási száma.

IV. CÍM

A TARTOTT LÓFÉLÉK NYOMONKÖVETHETŐSÉGE

1. FEJEZET

Az azonosítás eszközei és módszerei

58. cikk

A lóféléket tartó felelős személyek kötelezettségei az említett állatok azonosításának eszközei és módszerei, valamint azok alkalmazása és használata vonatkozásában

(1)   A tartott lófélékkel foglalkozó felelős személyeknek biztosítaniuk kell, hogy minden egyes állatot az alábbi azonosító eszközökkel egyedileg azonosítsanak:

| a) | a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladó; |
| --- | --- |

a)

a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladó;

| b) | egy egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány. |
| --- | --- |

b)

egy egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány.

(2)   A lófélékkel foglalkozó felelős személyek gondoskodnak a következők teljesüléséről:

| a) | a lófélék egyedeinek azonosítására az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet 12. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett időtartamokon belül sor kerül; |
| --- | --- |

a)

a lófélék egyedeinek azonosítására az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet 12. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett időtartamokon belül sor kerül;

| b) | az (1) bekezdésben említett azonosító eszközöket kizárólag azon létesítmény illetékes hatóságának engedélyével távolítják el, módosítják vagy cserélik ki, ahol az említett állatokat szokás szerint tartják. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdésben említett azonosító eszközöket kizárólag azon létesítmény illetékes hatóságának engedélyével távolítják el, módosítják vagy cserélik ki, ahol az említett állatokat szokás szerint tartják.

(3)   A lófélékkel foglalkozó felelős személyek – amennyiben a felelős személy nem az állatok tulajdonosa, úgy az állat tulajdonosának nevében és annak belelegyezésével eljárva – a 65. vagy 66. cikkben említett, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány kiállítása iránti kérelmet nyújtanak be azon létesítmény illetékes hatóságához, amelyben az állatokat szokás szerint tartják, és az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátják az említett azonosító okmány kitöltéséhez szükséges információkat, továbbá a 64. cikkben említett adatbázisban rögzített adatokat.

59. cikk

A tartott lófélék azonosításának eszközeivel és módszereivel, valamint azok alkalmazásával és használatával kapcsolatos tagállami kötelezettségek

(1)   A tagállamok engedélyezhetik az 58. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett befecskendezhető válaszjeladónak a következőkkel történő helyettesítését:

| a) | a hústermelés céljából tartott lóféléken rögzített egyetlen, a III. melléklet a) pontjában felsorolt füljelző, feltéve, hogy az említett állatok vagy az adott tagállamban születtek, vagy úgy kerültek behozatalra a tagállamba, hogy az Unióba való beléptetésük előtt nem látták el őket fizikai azonosító eszközzel; |
| --- | --- |

a)

a hústermelés céljából tartott lóféléken rögzített egyetlen, a III. melléklet a) pontjában felsorolt füljelző, feltéve, hogy az említett állatok vagy az adott tagállamban születtek, vagy úgy kerültek behozatalra a tagállamba, hogy az Unióba való beléptetésük előtt nem látták el őket fizikai azonosító eszközzel;

| b) | az illetékes hatóság által a 62. cikknek megfelelően engedélyezett alternatív módszer, amely egyértelmű kapcsolatot biztosít a lófélékhez tartozó egyed és az 58. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány között. |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság által a 62. cikknek megfelelően engedélyezett alternatív módszer, amely egyértelmű kapcsolatot biztosít a lófélékhez tartozó egyed és az 58. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány között.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az 58. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, valamint e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett azonosító eszközökre teljesüljenek az alábbi követelmények:

| a) | szerepel rajtuk az állat azonosító kódja; |
| --- | --- |

a)

szerepel rajtuk az állat azonosító kódja;

| b) | a lófélék 58. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti azonosításának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával rendelkeznek. |
| --- | --- |

b)

a lófélék 58. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti azonosításának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával rendelkeznek.

(3)   A tagállamok:

| a) | kialakítják a területükön azonosított lófélék esetében alkalmazott azonosító eszközök engedélyezésének a gyártók általi kérelmezésével kapcsolatos eljárásokat; |
| --- | --- |

a)

kialakítják a területükön azonosított lófélék esetében alkalmazott azonosító eszközök engedélyezésének a gyártók általi kérelmezésével kapcsolatos eljárásokat;

| b) | meghatározzák az 58. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt azonosító okmány kiállítása iránti kérelmek benyújtásával kapcsolatos határidőket. |
| --- | --- |

b)

meghatározzák az 58. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt azonosító okmány kiállítása iránti kérelmek benyújtásával kapcsolatos határidőket.

60. cikk

A félvad körülmények között tartott lófélék azonosításával kapcsolatos eltérések

(1)   Az 58. cikk (2) bekezdésének a) pontjától eltérve a tagállamok a területük bizonyos részein félvad körülmények között tartott lófélék esetében meghatározhatnak olyan populációkat, amelyek egyedeit kizárólag abban az esetben kell az 58. cikk (1) bekezdésének megfelelően azonosítani, ha azokat:

| a) | az ilyen populációkból eltávolítják, kivéve az egyik meghatározott populációból a másikba való, hatósági felügyelet alatt történő átvitel esetén; |
| --- | --- |

a)

az ilyen populációkból eltávolítják, kivéve az egyik meghatározott populációból a másikba való, hatósági felügyelet alatt történő átvitel esetén;

vagy

| b) | fogságban háziállatként tartják tovább. |
| --- | --- |

b)

fogságban háziállatként tartják tovább.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt eltérés alkalmazását megelőzően a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot a lófélék populációiról és azokról a területekről, ahol az említett állatok félvad körülmények között élnek.

(3)   Az 58. cikk (1) bekezdésétől eltérve a tagállamok a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladók alkalmazását több mint 12 hónappal az azonosító okmány kiadása előtt is engedélyezhetik az e cikk (1) bekezdésével összefüggésben, feltéve, hogy a felelős személy a befecskendezhető válaszjeladó beültetésekor nyilvántartásba veszi és az illetékes hatóságnak továbbítja az állat befecskendezhető válaszjeladón szereplő azonosító kódját.

61. cikk

A vágóhídra szállított vagy ideiglenes azonosító okmánnyal rendelkező lófélék azonosításával kapcsolatos eltérések

(1)   Az 58. cikk (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az illetékes hatóság egyszerűsített azonosítási módszer alkalmazását engedélyezheti az olyan, vágóhídra szállítandó lófélék tekintetében, amelyekhez kapcsolódóan nem állítottak ki a 67. cikk (1) bekezdésének megfelelően egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányt, feltéve, hogy

| a) | a lófélék 12 hónaposnál fiatalabbak; |
| --- | --- |

a)

a lófélék 12 hónaposnál fiatalabbak;

| b) | az állatoknak a születés helye szerinti létesítményből az ugyanazon tagállamban található vágóhídig történő mozgatása megszakítás nélkül nyomon követhető. |
| --- | --- |

b)

az állatoknak a születés helye szerinti létesítményből az ugyanazon tagállamban található vágóhídig történő mozgatása megszakítás nélkül nyomon követhető.

A lóféléket közvetlenül a vágóhídra kell szállítani, és a szállítás során a III. melléklet a), b), c), e) vagy f) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladóval, hagyományos vagy elektronikus füljelzővel, illetve hagyományos vagy elektronikus csüdszalaggal egyedileg azonosítani kell őket.

(2)   Az 58. cikk (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az illetékes hatóság a lófélékhez tartozó egyed felelős személyének kérésére ideiglenes azonosító okmányt bocsát ki arra az időszakra, amelyre a 67. cikk (1) bekezdése szerint kiállított azonosító okmányt az említett illetékes hatóságnak átadják az abban szereplő azonosító adatok naprakésszé tétele érdekében.

62. cikk

A tartott lófélék azonosítására szolgáló alternatív módszerek engedélyezése

(1)   A tagállamok engedélyezhetik megfelelő alternatív módszerek alkalmazását a tartott lófélék azonosítására, ideértve az olyan jelölések nyilvántartásba vételét, amelyek biztosítják a lófélékhez tartozó egyed és az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány közötti egyértelmű kapcsolatot, és bizonyítják, hogy az állat azonosítási eljáráson esett át.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti alternatív azonosítási módszerek alkalmazását engedélyező tagállamok biztosítják a következők teljesülését:

| a) | az alternatív azonosítási módszereket kizárólag kivételes esetekben, a lófélék meghatározott törzskönyvekbe bejegyzett egyedeinek azonosítására, vagy pedig meghatározott célokból vagy a lófélék olyan egyedei esetében alkalmazzák, amelyek orvosi vagy állatjóléti okokból nem azonosíthatók befecskendezhető válaszjeladóval; |
| --- | --- |

a)

az alternatív azonosítási módszereket kizárólag kivételes esetekben, a lófélék meghatározott törzskönyvekbe bejegyzett egyedeinek azonosítására, vagy pedig meghatározott célokból vagy a lófélék olyan egyedei esetében alkalmazzák, amelyek orvosi vagy állatjóléti okokból nem azonosíthatók befecskendezhető válaszjeladóval;

| b) | bármely engedélyezett alternatív azonosítási módszer vagy e módszerek bármilyen kombinációja legalább ugyanazokat a garanciákat biztosítja, mint egy befecskendezhető válaszjeladó; |
| --- | --- |

b)

bármely engedélyezett alternatív azonosítási módszer vagy e módszerek bármilyen kombinációja legalább ugyanazokat a garanciákat biztosítja, mint egy befecskendezhető válaszjeladó;

| c) | a lófélékhez tartozó egyedek esetében alkalmazott alternatív azonosítási módszerrel megjelenített információk formátuma lehetővé teszi az információk kereshető adatbázisba történő bevitelét. |
| --- | --- |

c)

a lófélékhez tartozó egyedek esetében alkalmazott alternatív azonosítási módszerrel megjelenített információk formátuma lehetővé teszi az információk kereshető adatbázisba történő bevitelét.

63. cikk

Az alternatív azonosítási módszereket alkalmazó felelős személyek kötelezettségei

(1)   A 62. cikk (1) bekezdése szerint engedélyezett alternatív azonosítási módszerek valamelyikét alkalmazó felelős személyeknek hozzáférést kell biztosítaniuk az illetékes hatóság – és szükség szerint más felelős személyek – számára azon eszközökhöz, amelyek révén az információk elérhetők, vagy kötelesek viselni a lófélék említett hatóságok vagy felelős személyek általi azonosság-ellenőrzéséhez kapcsolódó kötelezettségeket.

(2)   Amennyiben az alternatív azonosítási módszerek a lófélékhez tartozó állat olyan jellemzőin alapulnak, amelyek az idő múlásával változhatnak, a felelős személy az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátja a 62. cikkben említett azonosító okmány és a 64. cikkben említett adatbázis naprakésszé tételéhez szükséges információkat.

(3)   A lovakkal versenyek vagy futamok céljából foglalkozó tenyésztőszervezetek és nemzetközi egyesületek vagy szervezetek feltételként írhatják elő a 62. cikk szerinti alternatív azonosítási módszerrel azonosított lófélék befecskendezhető válaszjeladó beültetése révén történő azonosítását a lófélékhez tartozó fajtatiszta tenyészállatok törzskönyvbe vagy nyilvántartásokba való bejegyzéséhez, vagy a lovak versenyek vagy futamok céljából történő nyilvántartásba vételéhez.

2. FEJEZET

Számítógépes adatbázis

64. cikk

A tartott lófélék számítógépes adatbázisában rögzítendő információkra vonatkozó szabályok

Az illetékes hatóság az (EU) 2016/429 rendelet 109. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett információk számítógépes adatbázisban történő tárolását az alábbi szabályoknak megfelelően végzi a tartott lófélék minden egyede vonatkozásában:

| a) | azon létesítmény esetében, ahol az említett lóféléket szokás szerint tartják, a következőket tárolja:






  i. | a létesítményhez rendelt egyedi nyilvántartási szám; |
| --- | --- | --- |

a)

azon létesítmény esetében, ahol az említett lóféléket szokás szerint tartják, a következőket tárolja:

i.

a létesítményhez rendelt egyedi nyilvántartási szám;

| ii. | a létesítmény felelős személyének neve és címe; |
| --- | --- |

ii.

a létesítmény felelős személyének neve és címe;

| b) | a létesítményben szokás szerint tartott minden egyes lóféle esetében a következőket tárolja:






  i. | az egyedi kód; |
| --- | --- | --- |

b)

a létesítményben szokás szerint tartott minden egyes lóféle esetében a következőket tárolja:

i.

az egyedi kód;

| ii. | az állatnak a fizikai azonosító eszközön szereplő azonosító kódja, amennyiben rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

ii.

az állatnak a fizikai azonosító eszközön szereplő azonosító kódja, amennyiben rendelkezésre áll;

| iii. | amennyiben a beültetett befecskendezhető válaszjeladót nem engedélyezte annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelyben a lófélékhez tartozó állatot az 58. cikk (2) bekezdése szerint azonosították, a jeladóhoz tartozó leolvasórendszer; |
| --- | --- |

iii.

amennyiben a beültetett befecskendezhető válaszjeladót nem engedélyezte annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelyben a lófélékhez tartozó állatot az 58. cikk (2) bekezdése szerint azonosították, a jeladóhoz tartozó leolvasórendszer;

| iv. | az állatra vonatkozóan újonnan, illetve másodlatként vagy helyettesítőként kiállított azonosító okmányokra vonatkozó bármilyen információ; |
| --- | --- |

iv.

az állatra vonatkozóan újonnan, illetve másodlatként vagy helyettesítőként kiállított azonosító okmányokra vonatkozó bármilyen információ;

| v. | az állat faja; |
| --- | --- |

v.

az állat faja;

| vi. | az állatok neme, lehetőséget biztosítva a herélés dátumának feltüntetésére; |
| --- | --- |

vi.

az állatok neme, lehetőséget biztosítva a herélés dátumának feltüntetésére;

| vii. | a tartott lófélékhez tartozó állat felelős személye által bejelentett születési dátum és ország; |
| --- | --- |

vii.

a tartott lófélékhez tartozó állat felelős személye által bejelentett születési dátum és ország;

| viii. | a létesítményben bekövetkezett természetes elpusztulásnak vagy elvesztésnek a tartott lófélékhez tartozó állat felelős személye által bejelentett dátuma, vagy az állat levágásának dátuma; |
| --- | --- |

viii.

a létesítményben bekövetkezett természetes elpusztulásnak vagy elvesztésnek a tartott lófélékhez tartozó állat felelős személye által bejelentett dátuma, vagy az állat levágásának dátuma;

| ix. | az azonosító okmányt kiállító illetékes hatóság vagy az e feladattal megbízott kiállító szerv neve és címe; |
| --- | --- |

ix.

az azonosító okmányt kiállító illetékes hatóság vagy az e feladattal megbízott kiállító szerv neve és címe;

| x. | az azonosító okmány kiállításának dátuma. |
| --- | --- |

x.

az azonosító okmány kiállításának dátuma.

| c) | minden egyes, a létesítményben 30 napnál hosszabb ideig tartózkodó lóféle esetében rögzíteni kell az egyedi kódot, a következő esetek kivételével:






  i. | a versenyeken, futamokon, lovas műsorokban, kiképzésben vagy szállításban legfeljebb 90 napos időszakon át részt vevő lófélék esetében; |
| --- | --- | --- |

c)

minden egyes, a létesítményben 30 napnál hosszabb ideig tartózkodó lóféle esetében rögzíteni kell az egyedi kódot, a következő esetek kivételével:

i.

a versenyeken, futamokon, lovas műsorokban, kiképzésben vagy szállításban legfeljebb 90 napos időszakon át részt vevő lófélék esetében;

| ii. | a tenyészidőszak alatt tartott, tenyésztésre szánt hím lófélék esetében; |
| --- | --- |

ii.

a tenyészidőszak alatt tartott, tenyésztésre szánt hím lófélék esetében;

| iii. | a 90 napot meg nem haladó időtartamig tartott, tenyésztésre szánt kancák esetében. |
| --- | --- |

iii.

a 90 napot meg nem haladó időtartamig tartott, tenyésztésre szánt kancák esetében.

3. FEJEZET

Azonosító okmány

65. cikk

A tartott lófélék egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmánya

(1)   Az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmánynak legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | az állatnak az annak befecskendezhető válaszjeladóján vagy füljelzőjén feltüntetett azonosító kódja; |
| --- | --- |

a)

az állatnak az annak befecskendezhető válaszjeladóján vagy füljelzőjén feltüntetett azonosító kódja;

| b) | az állathoz rendelt, egész élettartamra szóló egyedi kód, amely a következőkről nyújt kódolt formában információt:






  i. | az a számítógépes adatbázis, amelyben az illetékes hatóság vagy a kiállító szerv rögzítette az 58. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti első, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány, valamint szükség esetén a 69. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, helyettesítőként kiállított, egész élettartamra szóló egyedi azonosító okmány kiállításához szükséges információkat; |
| --- | --- | --- |

b)

az állathoz rendelt, egész élettartamra szóló egyedi kód, amely a következőkről nyújt kódolt formában információt:

i.

az a számítógépes adatbázis, amelyben az illetékes hatóság vagy a kiállító szerv rögzítette az 58. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti első, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány, valamint szükség esetén a 69. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, helyettesítőként kiállított, egész élettartamra szóló egyedi azonosító okmány kiállításához szükséges információkat;

| ii. | a lófélékhez tartozó állat említett adatbázisban szereplő numerikus azonosító kódja; |
| --- | --- |

ii.

a lófélékhez tartozó állat említett adatbázisban szereplő numerikus azonosító kódja;

| c) | az állat faja; |
| --- | --- |

c)

az állat faja;

| d) | az állat neme, lehetőséget biztosítva a herélés dátumának feltüntetésére; |
| --- | --- |

d)

az állat neme, lehetőséget biztosítva a herélés dátumának feltüntetésére;

| e) | a tartott lófélékhez tartozó állat felelős személye által bejelentett születési dátum és ország; |
| --- | --- |

e)

a tartott lófélékhez tartozó állat felelős személye által bejelentett születési dátum és ország;

| f) | a kiállító illetékes hatóság vagy a feladattal megbízott kiállító szerv neve és címe; |
| --- | --- |

f)

a kiállító illetékes hatóság vagy a feladattal megbízott kiállító szerv neve és címe;

| g) | az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány kiállításának dátuma; |
| --- | --- |

g)

az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány kiállításának dátuma;

| h) | adott esetben a fizikai azonosító eszköz helyettesítésére vonatkozó információk, valamint az állatnak a helyettesített fizikai azonosító eszközön szereplő azonosító kódja; |
| --- | --- |

h)

adott esetben a fizikai azonosító eszköz helyettesítésére vonatkozó információk, valamint az állatnak a helyettesített fizikai azonosító eszközön szereplő azonosító kódja;

| i) | adott esetben:






  i. | az illetékes hatóság vagy a tevékenységgel megbízott szerv által legfeljebb négy évre kiállított és az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányba belefoglalt hitelesítő jelölés, amely dokumentálja, hogy az az állatot szokás szerint tartó létesítményt az illetékes hatóság – az abban végzett gyakori állatorvosi látogatások, további azonosság-ellenőrzések és egészségügyi vizsgálatok, valamint a természetes fedeztetés kizárólag a létesítményben e célra kialakított, elkülönített helyiségeiben történő végzése miatt – alacsony egészségügyi kockázatot képviselő létesítményként ismeri el, fenntartva a kibocsátott hitelesítő jelölés érvényességi ideje meghosszabbításának lehetőségét; |
| --- | --- | --- |

i)

adott esetben:

i.

az illetékes hatóság vagy a tevékenységgel megbízott szerv által legfeljebb négy évre kiállított és az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányba belefoglalt hitelesítő jelölés, amely dokumentálja, hogy az az állatot szokás szerint tartó létesítményt az illetékes hatóság – az abban végzett gyakori állatorvosi látogatások, további azonosság-ellenőrzések és egészségügyi vizsgálatok, valamint a természetes fedeztetés kizárólag a létesítményben e célra kialakított, elkülönített helyiségeiben történő végzése miatt – alacsony egészségügyi kockázatot képviselő létesítményként ismeri el, fenntartva a kibocsátott hitelesítő jelölés érvényességi ideje meghosszabbításának lehetőségét;

vagy

| ii. | a Nemzetközi Lovassport Szövetség nemzeti szövetsége vagy a lovas versenyekért felelős illetékes hatóság által szervezett lovas versenyeken való részvétel céljából legfeljebb négy évre kiállított és az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányba belefoglalt engedély, amely dokumentálja, hogy az állat évente legalább két állatorvosi látogatáson esik át, beleértve a lóinfluenza elleni rendszeres vakcinázáshoz, valamint a más tagállamokba vagy harmadik országokba történő mozgatáshoz előírt vizsgálatok elvégzéséhez szükséges látogatásokat, fenntartva a kibocsátott engedély érvényességi ideje meghosszabbításának lehetőségét; |
| --- | --- |

ii.

a Nemzetközi Lovassport Szövetség nemzeti szövetsége vagy a lovas versenyekért felelős illetékes hatóság által szervezett lovas versenyeken való részvétel céljából legfeljebb négy évre kiállított és az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányba belefoglalt engedély, amely dokumentálja, hogy az állat évente legalább két állatorvosi látogatáson esik át, beleértve a lóinfluenza elleni rendszeres vakcinázáshoz, valamint a más tagállamokba vagy harmadik országokba történő mozgatáshoz előírt vizsgálatok elvégzéséhez szükséges látogatásokat, fenntartva a kibocsátott engedély érvényességi ideje meghosszabbításának lehetőségét;

(2)   A nyilvántartásba vett lóféle egyedek, valamint a 62. cikknek megfelelően azonosított lófélék tekintetében kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányoknak az e cikk (1) bekezdésében említetteken kívül legalább a következő információkat kell tartalmazniuk:

| a) | az állat képi ábrázolása és szöveges leírása, biztosítva ezen információk naprakésszé tételének lehetőségét; |
| --- | --- |

a)

az állat képi ábrázolása és szöveges leírása, biztosítva ezen információk naprakésszé tételének lehetőségét;

| b) | adott esetben az alternatív azonosítási módszerekre vonatkozó részletes információk; |
| --- | --- |

b)

adott esetben az alternatív azonosítási módszerekre vonatkozó részletes információk;

| c) | adott esetben az (EU) 2017/1940 felhatalmazáson alapuló rendelet melléklete szerinti, fajtával kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

c)

adott esetben az (EU) 2017/1940 felhatalmazáson alapuló rendelet melléklete szerinti, fajtával kapcsolatos információk;

| d) | adott esetben a sportcélokból kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány használatához szükséges információk a lovassportrendezvények vagy lóversenyek céljára szánt lovakkal foglalkozó releváns szervezetek követelményeinek megfelelően, beleértve a lovassportrendezvényeken és lóversenyeken való részvételhez, továbbá az (1) bekezdés i) pontjának ii. alpontja szerinti engedély megszerzéséhez szükséges, jegyzékbe foglalt vagy jegyzékbe nem foglalt betegségekkel kapcsolatos vizsgálatokra és az azok elleni vakcinázásra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

d)

adott esetben a sportcélokból kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány használatához szükséges információk a lovassportrendezvények vagy lóversenyek céljára szánt lovakkal foglalkozó releváns szervezetek követelményeinek megfelelően, beleértve a lovassportrendezvényeken és lóversenyeken való részvételhez, továbbá az (1) bekezdés i) pontjának ii. alpontja szerinti engedély megszerzéséhez szükséges, jegyzékbe foglalt vagy jegyzékbe nem foglalt betegségekkel kapcsolatos vizsgálatokra és az azok elleni vakcinázásra vonatkozó információkat.

66. cikk

A tartott lófélék felelős személyeinek az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányokkal kapcsolatos kötelezettségei

(1)   A tartott lófélék felelős személyeinek gondoskodniuk kell arról, hogy az említett állatokat minden esetben egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány kísérje.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a felelős személyek nem kötelesek gondoskodni arról, hogy a lófélékhez tartozó tartott állatokat egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány kísérje, ha:

| a) | az állatok istállóban vagy legelőn tartózkodnak, és a lófélékhez tartozó tartott állat felelős személye vagy az állatot tartó létesítmény felelős személye késedelem nélkül be tudja mutatni az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányt; |
| --- | --- |

a)

az állatok istállóban vagy legelőn tartózkodnak, és a lófélékhez tartozó tartott állat felelős személye vagy az állatot tartó létesítmény felelős személye késedelem nélkül be tudja mutatni az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányt;

| b) | az állatokat ideiglenes jelleggel lovagolják, szállítják, hajtják vagy vezetik






  i. | annak a létesítménynek a közelében, ahol az állatot az adott tagállamon belül tartják; |
| --- | --- | --- |

b)

az állatokat ideiglenes jelleggel lovagolják, szállítják, hajtják vagy vezetik

i.

annak a létesítménynek a közelében, ahol az állatot az adott tagállamon belül tartják;

vagy

| ii. | az állatok vándorlegeltetése közben, nyilvántartásba vett nyári legelőkre, illetve legelőkről való hajtás során, amennyiben az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányok az indulási létesítményben bemutathatók; |
| --- | --- |

ii.

az állatok vándorlegeltetése közben, nyilvántartásba vett nyári legelőkre, illetve legelőkről való hajtás során, amennyiben az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányok az indulási létesítményben bemutathatók;

| c) | a lófélékhez tartozó állatok nincsenek elválasztva, és az anyaállatot vagy a dajka kancát kísérik; |
| --- | --- |

c)

a lófélékhez tartozó állatok nincsenek elválasztva, és az anyaállatot vagy a dajka kancát kísérik;

| d) | az állatokat lovas versenyre, futamra vagy eseményre készítik fel, vagy azok ehhez kapcsolódó teszten vesznek részt, ami miatt el kell hagyniuk a felkészülés, verseny, futam vagy az esemény helyszínéül szolgáló létesítményt; |
| --- | --- |

d)

az állatokat lovas versenyre, futamra vagy eseményre készítik fel, vagy azok ehhez kapcsolódó teszten vesznek részt, ami miatt el kell hagyniuk a felkészülés, verseny, futam vagy az esemény helyszínéül szolgáló létesítményt;

| e) | az állatok mozgatására vagy szállítására magukkal az állatokkal vagy a tartásuk szerinti létesítménnyel kapcsolatos vészhelyzetben kerül sor. |
| --- | --- |

e)

az állatok mozgatására vagy szállítására magukkal az állatokkal vagy a tartásuk szerinti létesítménnyel kapcsolatos vészhelyzetben kerül sor.

(3)   A tartott lófélék felelős személyei a 61. cikk (2) bekezdésében említett ideiglenes okmánnyal rendelkező lóféléket nem mozgathatják vágóhídra.

(4)   A tartott lófélék felelős személyei a lófélékhez tartozó állat elpusztulása vagy elvesztése után az egyedi kódból dekódolt formában visszaküldik az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányt az azt kiállító illetékes hatóságnak vagy a feladattal megbízott kiállító szervnek.

67. cikk

Az illetékes hatóságnak a másodlatként vagy helyettesítőként kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányok kibocsátásával kapcsolatos kötelezettségei

(1)   Az illetékes hatóság vagy a feladattal megbízott kiállító szerv a felelős személy kérelmére másodlatot állít ki az egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányról, amennyiben a lófélék közé tartozó tartott állat azonossága megállapítható, és a felelős személy

| a) | bejelentette az állat vonatkozásában kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány elvesztését; |
| --- | --- |

a)

bejelentette az állat vonatkozásában kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány elvesztését;

vagy

| b) | elmulasztotta az állatnak az 58. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott időtartamon belüli azonosítását. |
| --- | --- |

b)

elmulasztotta az állatnak az 58. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott időtartamon belüli azonosítását.

(2)   Az illetékes hatóság a felelős személy kérelmére vagy saját kezdeményezésére helyettesítőként kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányt bocsát ki, amennyiben az állat azonossága nem állapítható meg, és a felelős személy

| a) | bejelentette az állat vonatkozásában kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány elvesztését; |
| --- | --- |

a)

bejelentette az állat vonatkozásában kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány elvesztését;

vagy

| b) | elmulasztotta az 58. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti azonosítási követelmények teljesítését. |
| --- | --- |

b)

elmulasztotta az 58. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti azonosítási követelmények teljesítését.

68. cikk

Az illetékes hatóságnak a nyilvántartásba vett lóféle egyedek új, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányainak kiállításával kapcsolatos kötelezettségei

Amennyiben egy lófélékhez tartozó azonosított állatot nyilvántartásba vesznek, és az állat tekintetében kibocsátott, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány nem igazítható ki úgy, hogy megfeleljen a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt követelményeknek, az illetékes hatóság vagy a feladattal megbízott kiállító szerv a lófélékhez tartozó állat felelős személyének kérelmére egy olyan új, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányt bocsát ki az előző helyettesítésére, amely tartalmazza a 65. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt információkat.

69. cikk

Az illetékes hatóságnak a másodlatként, helyettesítőként vagy újonnan kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányokkal kapcsolatos kötelezettségei

(1)   Az illetékes hatóságnak vagy a feladattal megbízott kiállító szervnek rögzítenie kell a 67. cikknek megfelelően másodlatként vagy helyettesítőként, illetve a 68. cikknek megfelelően újonnan kiállított azonosító okmány kibocsátásával kapcsolatos információkat a 64. cikkben említett számítógépes adatbázisban.

(2)   Az illetékes hatóság vagy a feladattal megbízott kiállító szerv rögzíti

| a) | a másodlatként vagy újonnan kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányban az állathoz az első, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány kibocsátásakor a 65. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően rendelt egyedi kódot; |
| --- | --- |

a)

a másodlatként vagy újonnan kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányban az állathoz az első, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmány kibocsátásakor a 65. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően rendelt egyedi kódot;

vagy

| b) | a helyettesítőként kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányban az annak kibocsátásakor az állathoz rendelt egyedi kódot. |
| --- | --- |

b)

a helyettesítőként kiállított, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányban az annak kibocsátásakor az állathoz rendelt egyedi kódot.

V. CÍM

A TARTOTT KUTYÁK, MACSKÁK ÉS VADÁSZGÖRÉNYEK, TEVE- ÉS SZARVASFÉLÉK, FOGSÁGBAN TARTOTT MADARAK, VALAMINT VÁNDORCIRKUSZOKHOZ ÉS ÁLLATBEMUTATÓKHOZ KAPCSOLÓDÓAN TARTOTT SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK NYOMONKÖVETHETŐSÉGE

1. FEJEZET

A tartott kutyák, macskák és vadászgörények nyomonkövethetősége

1. szakasz

Azonosító eszközök

70. cikk

A kutyákat, macskákat és vadászgörényeket tartó felelős személyek kötelezettségei az említett állatok azonosításának eszközei és módszerei, valamint azok alkalmazása és használata vonatkozásában

A kutyákat, macskákat és vadászgörényeket tartó felelős személyek gondoskodnak a következők teljesüléséről:

| a) | az említett állatokat más tagállamba történő mozgatásuk esetén a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladóval egyedileg azonosítják; |
| --- | --- |

a)

az említett állatokat más tagállamba történő mozgatásuk esetén a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladóval egyedileg azonosítják;

| b) | az állatba beültetendő befecskendezhető válaszjeladót az illetékes hatóság engedélyezte; |
| --- | --- |

b)

az állatba beültetendő befecskendezhető válaszjeladót az illetékes hatóság engedélyezte;

| c) | az illetékes hatóság – és szükség szerint más felelős személyek – rendelkezésére bocsátanak egy olyan leolvasókészüléket, amely bármikor lehetővé teszi az állat egyedi azonosítójának ellenőrzését, amennyiben a beültetett befecskendezhető válaszjeladót nem az illetékes hatóság engedélyezte. |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóság – és szükség szerint más felelős személyek – rendelkezésére bocsátanak egy olyan leolvasókészüléket, amely bármikor lehetővé teszi az állat egyedi azonosítójának ellenőrzését, amennyiben a beültetett befecskendezhető válaszjeladót nem az illetékes hatóság engedélyezte.

2. szakasz

Azonosító okmány

71. cikk

A tartott kutyák, macskák és vadászgörények azonosító okmányai

A kutyákat, macskákat és vadászgörényeket tartó felelős személyeknek gondoskodniuk kell arról, hogy más tagállamba történő mozgatás esetén minden egyes ilyen állatot az 576/2013/EU rendelet 6. cikkének d) pontja szerinti, az említett rendelet 22. cikke szerint megfelelően kitöltött és kiállított azonosító okmány kísérjen.

3. szakasz

A kedvtelésből tartott állatok nyomonkövethetősége

72. cikk

A kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célútól eltérő mozgatására vonatkozó nyomonkövethetőségi követelmények

A felelős személyek biztosítják, hogy a nem kereskedelmi céloktól eltérő célból másik tagállamba mozgatott, kedvtelésből tartott állatok megfeleljenek a 70. és 71. cikkben megállapított szabályoknak.

2. FEJEZET

A tartott teve- és szarvasfélék nyomonkövethetősége

73. cikk

A teve- és szarvasféléket tartó felelős személyek kötelezettségei az említett állatok azonosításának eszközei és módszerei, valamint azok alkalmazása és használata vonatkozásában

(1)   A teveféléket tartó felelős személyeknek gondoskodniuk kell arról, hogy az említett állatokat az alábbiak valamelyikével egyedileg azonosítsák:

| a) | a III. melléklet a) pontjában felsorolt, az állat mindkét fülkagylóján rögzített egy-egy hagyományos füljelző, amelyen látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja; |
| --- | --- |

a)

a III. melléklet a) pontjában felsorolt, az állat mindkét fülkagylóján rögzített egy-egy hagyományos füljelző, amelyen látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja;

vagy

| b) | a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladó, amelyen olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja. |
| --- | --- |

b)

a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladó, amelyen olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja.

(2)   A szarvasféléket tartó felelős személyeknek gondoskodniuk kell arról, hogy az említett állatokat az alábbi azonosító eszközök valamelyikével egyedileg azonosítsák:

| a) | a III. melléklet a) pontjában felsorolt, az állat mindkét fülkagylóján rögzített egy-egy hagyományos füljelző, amelyen látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja; |
| --- | --- |

a)

a III. melléklet a) pontjában felsorolt, az állat mindkét fülkagylóján rögzített egy-egy hagyományos füljelző, amelyen látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja;

vagy

| b) | a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladó, amelyen olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja; |
| --- | --- |

b)

a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladó, amelyen olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja;

vagy

| c) | a III. melléklet g) pontjában felsorolt, az állaton elhelyezett tetoválás, amelyen eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja. |
| --- | --- |

c)

a III. melléklet g) pontjában felsorolt, az állaton elhelyezett tetoválás, amelyen eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja.

(3)   A teve- és szarvasféléket tartó létesítmények felelős személyei gondoskodnak a következők teljesüléséről:

| a) | az állatokat azonosító eszközzel látják el abban a létesítményben, amelyben születtek; |
| --- | --- |

a)

az állatokat azonosító eszközzel látják el abban a létesítményben, amelyben születtek;

| b) | az azonosító eszközt az illetékes hatóság engedélye nélkül nem távolítják el, nem módosítják és nem cserélik ki; |
| --- | --- |

b)

az azonosító eszközt az illetékes hatóság engedélye nélkül nem távolítják el, nem módosítják és nem cserélik ki;

| c) | az illetékes hatóság – és szükség szerint más felelős személyek – rendelkezésére bocsátanak egy olyan leolvasókészüléket, amely bármikor lehetővé teszi az állat egyedi azonosítójának ellenőrzését, amennyiben a beültetett befecskendezhető válaszjeladót nem az illetékes hatóság engedélyezte. |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóság – és szükség szerint más felelős személyek – rendelkezésére bocsátanak egy olyan leolvasókészüléket, amely bármikor lehetővé teszi az állat egyedi azonosítójának ellenőrzését, amennyiben a beültetett befecskendezhető válaszjeladót nem az illetékes hatóság engedélyezte.

74. cikk

A rénszarvasokat tartó felelős személyek számára biztosított mentesség

A 73. cikk (2) bekezdésében foglalt követelmények alól mentesülve a rénszarvasokat tartó felelős személyeknek gondoskodniuk kell arról, hogy a létesítményeikben tartott állatok mindegyikét a tagállam illetékes hatósága által engedélyezett alternatív módszerrel azonosítsák.

75. cikk

A tartott teve- és szarvasfélék esetében alkalmazott azonosító eszközökkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a III. melléklet a), e) és g) pontjában felsorolt azonosító eszközökre teljesüljenek az alábbi követelmények:

| a) | szerepel rajtuk az állat azonosító kódja; |
| --- | --- |

a)

szerepel rajtuk az állat azonosító kódja;

| b) | a teve- és szarvasfélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával rendelkeznek. |
| --- | --- |

b)

a teve- és szarvasfélék tartásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával rendelkeznek.

(2)   A tagállamok kidolgozzák a következőkre vonatkozó eljárásokat:

| a) | a területükön tartott teve- és szarvasfélék esetében alkalmazott azonosító eszközök engedélyezésének gyártók általi kérelmezése; |
| --- | --- |

a)

a területükön tartott teve- és szarvasfélék esetében alkalmazott azonosító eszközök engedélyezésének gyártók általi kérelmezése;

| b) | kérelem benyújtása a teve- és szarvasféléket tartó felelős személyek által a létesítményük számára biztosítandó azonosító eszközök igénylése céljából. |
| --- | --- |

b)

kérelem benyújtása a teve- és szarvasféléket tartó felelős személyek által a létesítményük számára biztosítandó azonosító eszközök igénylése céljából.

3. FEJEZET

A fogságban tartott madarak nyomonkövethetősége

76. cikk

A papagájféléket tartó felelős személyek kötelezettségei az említett állatok azonosításának eszközei és módszerei, valamint azok alkalmazása és használata vonatkozásában

(1)   A papagájféléket tartó felelős személyeknek biztosítaniuk kell, hogy az említett állatokat más tagállamba történő mozgatásuk esetén egyedileg azonosítsák az alábbi azonosító eszközök valamelyikével:

| a) | a III. melléklet h) pontjában felsorolt, az állatnak legalább az egyik lábán rögzített lábgyűrű, látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon feltüntetve rajta az állat azonosító kódját; |
| --- | --- |

a)

a III. melléklet h) pontjában felsorolt, az állatnak legalább az egyik lábán rögzített lábgyűrű, látható, olvasható és eltávolíthatatlan módon feltüntetve rajta az állat azonosító kódját;

vagy

| b) | a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladó, amelyen olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja; |
| --- | --- |

b)

a III. melléklet e) pontjában felsorolt befecskendezhető válaszjeladó, amelyen olvasható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja;

vagy

| c) | a III. melléklet g) pontjában felsorolt, az állaton elhelyezett tetoválás, amelyen látható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja. |
| --- | --- |

c)

a III. melléklet g) pontjában felsorolt, az állaton elhelyezett tetoválás, amelyen látható és eltávolíthatatlan módon szerepel az állat azonosító kódja.

(2)   A papagájféléket tartó felelős személyek:

| a) | gondoskodnak az (1) bekezdés b) pontjában említett azonosító eszközöknek az illetékes hatóság általi engedélyezéséről; |
| --- | --- |

a)

gondoskodnak az (1) bekezdés b) pontjában említett azonosító eszközöknek az illetékes hatóság általi engedélyezéséről;

| b) | az illetékes hatóság – és szükség szerint más felelős személyek – rendelkezésére bocsátanak egy olyan leolvasókészüléket, amely bármikor lehetővé teszi az állat egyedi azonosítójának ellenőrzését, amennyiben az (1) bekezdés b) pontjában említett azonosító eszközt nem az illetékes hatóság engedélyezte. |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság – és szükség szerint más felelős személyek – rendelkezésére bocsátanak egy olyan leolvasókészüléket, amely bármikor lehetővé teszi az állat egyedi azonosítójának ellenőrzését, amennyiben az (1) bekezdés b) pontjában említett azonosító eszközt nem az illetékes hatóság engedélyezte.

4. FEJEZET

A vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok nyomonkövethetősége

1. szakasz

A vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok szállítólevelei és azonosító okmányai

77. cikk

Az illetékes hatóság által a vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok szállítólevelei vonatkozásában teljesítendő kötelezettségek

(1)   Az illetékes hatóság az (EU) 2016/429 rendelet 117. cikke b) pontjának megfelelően szállítólevelet állít ki minden olyan, vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatra vonatkozóan, amelyet más tagállamba történő mozgatásra szánnak, kivéve a nyúlfélék, rágcsálók, mézelő méhek és poszméhek esetében.

(2)   Az illetékes hatóság biztosítja, hogy az (1) bekezdésben előírt szállítólevél legalább a következő információkat tartalmazza:

| a) | a vándorcirkusz vagy állatbemutató kereskedelmi neve; |
| --- | --- |

a)

a vándorcirkusz vagy állatbemutató kereskedelmi neve;

| b) | az illetékes hatóság által a vándorcirkuszhoz vagy állatbemutatóhoz rendelt egyedi nyilvántartási szám; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság által a vándorcirkuszhoz vagy állatbemutatóhoz rendelt egyedi nyilvántartási szám;

| c) | a vándorcirkusz vagy állatbemutató felelős személyének neve és címe; |
| --- | --- |

c)

a vándorcirkusz vagy állatbemutató felelős személyének neve és címe;

| d) | az állatok fajai és száma; |
| --- | --- |

d)

az állatok fajai és száma;

| e) | minden olyan állat esetében, amelyért nem a vándorcirkusz vagy állatbemutató felelős személye felel, az adott állatért felelős személynek vagy a kedvtelésből tartott állat tulajdonosának a neve és címe; |
| --- | --- |

e)

minden olyan állat esetében, amelyért nem a vándorcirkusz vagy állatbemutató felelős személye felel, az adott állatért felelős személynek vagy a kedvtelésből tartott állat tulajdonosának a neve és címe;

| f) | az állatnak a 38., 39., 45., 47., 52., 54., 58., 70., 73., 74. és 76. cikk szerinti azonosító eszközökön feltüntetett azonosító kódja; |
| --- | --- |

f)

az állatnak a 38., 39., 45., 47., 52., 54., 58., 70., 73., 74. és 76. cikk szerinti azonosító eszközökön feltüntetett azonosító kódja;

| g) | az elektronikus azonosító típusa és helye, amennyiben az állatot az f) pontban említettek szerint ilyennel jelölik; |
| --- | --- |

g)

az elektronikus azonosító típusa és helye, amennyiben az állatot az f) pontban említettek szerint ilyennel jelölik;

| h) | az f) pontban említettektől eltérő állatok esetében adott esetben a felelős személy által alkalmazott azonosító jelölés, azonosító eszköz, valamint annak helye; |
| --- | --- |

h)

az f) pontban említettektől eltérő állatok esetében adott esetben a felelős személy által alkalmazott azonosító jelölés, azonosító eszköz, valamint annak helye;

| i) | az egyes állatok vándorcirkuszba vagy állatbemutatóba, illetve vándorcirkuszból vagy állatbemutatóból történő mozgatásának dátuma; |
| --- | --- |

i)

az egyes állatok vándorcirkuszba vagy állatbemutatóba, illetve vándorcirkuszból vagy állatbemutatóból történő mozgatásának dátuma;

| j) | az azonosító okmányt kiállító hatósági állatorvos neve, címe és aláírása; |
| --- | --- |

j)

az azonosító okmányt kiállító hatósági állatorvos neve, címe és aláírása;

| k) | a szállítólevél kiállításának dátuma. |
| --- | --- |

k)

a szállítólevél kiállításának dátuma.

78. cikk

Az illetékes hatóság által a vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatok azonosító okmányai vonatkozásában teljesítendő kötelezettségek

(1)   Az illetékes hatóság az (EU) 2016/429 rendelet 117. cikke b) pontjának megfelelően azonosító okmányt állít ki minden olyan, vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott szárazföldi állatra vonatkozóan, amelyet más tagállamba történő mozgatásra szánnak, kivéve a lófélék, madarak, kutyák, macskák és vadászgörények, nyúlfélék és rágcsálók esetében.

(2)   Az illetékes hatóság biztosítja, hogy az (1) bekezdésben előírt azonosító okmány tartalmazza a következő információkat:

| a) | az állat felelős személyének neve, címe és elérhetőségi adatai; |
| --- | --- |

a)

az állat felelős személyének neve, címe és elérhetőségi adatai;

| b) | az állat faja, neme, színe és bármilyen jellegzetes vagy felismerhető tulajdonsága vagy jellemzője; |
| --- | --- |

b)

az állat faja, neme, színe és bármilyen jellegzetes vagy felismerhető tulajdonsága vagy jellemzője;

| c) | a 38., 39., 45., 47., 52., 54., 58., 70., 73., 74. és 76. cikk szerinti azonosító eszközökkel azonosított állat azonosító kódja; |
| --- | --- |

c)

a 38., 39., 45., 47., 52., 54., 58., 70., 73., 74. és 76. cikk szerinti azonosító eszközökkel azonosított állat azonosító kódja;

| d) | az elektronikus azonosító típusa és helye, amennyiben a c) pontban említett állatot ilyennel jelölik; |
| --- | --- |

d)

az elektronikus azonosító típusa és helye, amennyiben a c) pontban említett állatot ilyennel jelölik;

| e) | a c) pontban említettektől eltérő állatok esetében a felelős személy által alkalmazott azonosító jelölés, azonosító eszköz, valamint adott esetben annak helye; |
| --- | --- |

e)

a c) pontban említettektől eltérő állatok esetében a felelős személy által alkalmazott azonosító jelölés, azonosító eszköz, valamint adott esetben annak helye;

| f) | adott esetben az állat vakcinázásának részletei; |
| --- | --- |

f)

adott esetben az állat vakcinázásának részletei;

| g) | adott esetben az állat kezeléseinek részletei; |
| --- | --- |

g)

adott esetben az állat kezeléseinek részletei;

| h) | a diagnosztikai vizsgálatok részletei; |
| --- | --- |

h)

a diagnosztikai vizsgálatok részletei;

| i) | az azonosító okmányt kiállító illetékes hatóság neve és címe; |
| --- | --- |

i)

az azonosító okmányt kiállító illetékes hatóság neve és címe;

| j) | az azonosító okmány kiállításának dátuma. |
| --- | --- |

j)

az azonosító okmány kiállításának dátuma.

79. cikk

Az illetékes hatóság által a vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott madarak azonosító okmányai vonatkozásában teljesítendő kötelezettségek

(1)   Az illetékes hatóság az (EU) 2016/429 rendelet 117. cikke b) pontjának megfelelően azonosító okmányt állít ki a madarak minden olyan, vándorcirkuszokhoz és állatbemutatókhoz kapcsolódóan tartott csoportjára vonatkozóan, amelyet más tagállamba történő mozgatásra szánnak.

(2)   Az illetékes hatóság biztosítja, hogy az (1) bekezdésben előírt azonosító okmány tartalmazza a következő információkat:

| a) | a madarak felelős személyének neve, címe és elérhetőségi adatai; |
| --- | --- |

a)

a madarak felelős személyének neve, címe és elérhetőségi adatai;

| b) | a madarak fajai; |
| --- | --- |

b)

a madarak fajai;

| c) | az azonosító kód, valamint az azonosító eszköz és annak helye, amennyiben a madarak rendelkeznek ilyennel; |
| --- | --- |

c)

az azonosító kód, valamint az azonosító eszköz és annak helye, amennyiben a madarak rendelkeznek ilyennel;

| d) | adott esetben a madarak vakcinázásának részletei; |
| --- | --- |

d)

adott esetben a madarak vakcinázásának részletei;

| e) | adott esetben a madarak kezeléseinek részletei; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a madarak kezeléseinek részletei;

| f) | a diagnosztikai vizsgálatok részletei; |
| --- | --- |

f)

a diagnosztikai vizsgálatok részletei;

| g) | az azonosító okmányt kiállító illetékes hatóság neve és címe; |
| --- | --- |

g)

az azonosító okmányt kiállító illetékes hatóság neve és címe;

| h) | az azonosító okmány kiállításának dátuma. |
| --- | --- |

h)

az azonosító okmány kiállításának dátuma.

VI. CÍM

A KELTETŐTOJÁSOK NYOMONKÖVETHETŐSÉGE

80. cikk

A felelős személyeknek a keltetőtojások nyomonkövethetőségével kapcsolatos kötelezettségei

A baromfit tartó létesítmények és a keltetők felelős személyeinek biztosítaniuk kell, hogy minden egyes keltetőtojást meg legyen jelölve azok származási létesítményének egyedi engedélyszámával.

VII. cím

A tartott szárazföldi állatok nyomonkövethetősége az Unióba történő beléptetésük után

81. cikk

A felelős személyek kötelezettségei a tartott szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés-, szarvas- vagy tevefélék Unióba történő beléptetésük utáni azonosításának eszközei és módszerei vonatkozásában

(1)   Amennyiben a tartott szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés-, szarvas- vagy teveféléket harmadik országban vagy területen látták el azonosító eszközzel, az állatok Unióba történő első beléptetésének helye szerinti létesítmények felelős személyeinek az állatok Unióba történő beléptetését követően – amennyiben azok az Unió területén maradnak – biztosítaniuk kell, hogy az állatokat a 38., 39., 45., 47., 52., 54., 73. és 74. cikk szerinti azonosító eszközökkel megfelelően azonosítsák.

(2)   A valamely tagállamból származó és az uniós szabályoknak megfelelően azonosított tartott szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés-, szarvas- vagy tevefélék esetében az állatok Unióba történő első beléptetésének helye szerinti létesítmények felelős személyeinek az állatok harmadik országból vagy területről az Unióba történő beléptetését követően – amennyiben azok az Unió területén maradnak – biztosítaniuk kell, hogy az állatokat a 38., 39., 45., 47., 52., 54., 73. és 74. cikk szerinti azonosító eszközökkel megfelelően azonosítsák.

(3)   A felelős személyek nem alkalmazzák az (1) és (2) bekezdésben említett szabályokat a valamely tagállam területén található vágóhídra történő mozgatásra szánt tartott szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés-, szarvas- vagy tevefélékre, feltéve, hogy az állatokat az Unióba való beléptetésüket követően 5 napon belül levágják.

82. cikk

A tartott szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés-, szarvas- vagy tevefélék Unióba történő beléptetésük utáni azonosításának eszközeivel és módszereivel kapcsolatos tagállami kötelezettségek

A tagállamok eljárásokat dolgoznak ki a létesítményük számára kiosztandó azonosító eszközöknek a 81. cikk (2) bekezdésében említett állatokat tartó létesítmények felelős személyei általi kérelmezése tekintetében.

83. cikk

A felelős személyek kötelezettségei a tartott lófélék Unióba történő beléptetésük utáni azonosításának eszközei és módszerei vonatkozásában

A tartott lófélék felelős személyei biztosítják, hogy a lófélék az Unióba történő beléptetésüket követően – amennyiben azok az Unió területén maradnak – az 58. cikkel összhangban azonosításra kerüljenek a 952/2013/EU rendelet 5. cikke (16) bekezdésének a) pontjában meghatározott vámeljárás lezárulását követően.

IV. RÉSZ

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

84. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az alábbi jogszabályok 2021. április 21-től hatályukat vesztik:

| — | az 509/1999/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

az 509/1999/EK rendelet,

| — | a 2680/99/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2680/99/EK rendelet,

| — | a 2000/678/EK határozat, |
| --- | --- |

—

a 2000/678/EK határozat,

| — | a 2001/672/EK határozat, |
| --- | --- |

—

a 2001/672/EK határozat,

| — | a 911/2004/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

a 911/2004/EK rendelet,

| — | a 2004/764/EK határozat, |
| --- | --- |

—

a 2004/764/EK határozat,

| — | a 644/2005/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

a 644/2005/EK rendelet,

| — | az 1739/2005/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

az 1739/2005/EK rendelet,

| — | a 2006/28/EK határozat, |
| --- | --- |

—

a 2006/28/EK határozat,

| — | a 2006/968/EK határozat, |
| --- | --- |

—

a 2006/968/EK határozat,

| — | a 2009/712/EK határozat, |
| --- | --- |

—

a 2009/712/EK határozat,

| — | az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet.

A hatályon kívül helyezett jogi aktusokra történő hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

85. cikk

Az 1739/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezésével kapcsolatos átmeneti rendelkezések

E rendelet 84. cikke ellenére az 1739/2005/EK rendelet állatnyilvántartásra, illetve állatútlevelekre vonatkozó 5. cikke és 7. cikkének (1) és (2) bekezdése, továbbá az említett rendelet I., III. és IV. melléklete a Bizottság által az (EU) 2016/429 rendelet 120. cikkének (2) bekezdése szerint elfogadandó végrehajtási aktusban meghatározott napig alkalmazandó marad.

86. cikk

Az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezésével kapcsolatos átmeneti rendelkezések

E rendelet 84. cikke ellenére:

| a) | az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet 12. cikkének (1) és (2) bekezdésében az Unióban született lófélék azonosítása tekintetében meghatározott határidők a Bizottság által az (EU) 2016/429 rendelet 120. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadandó végrehajtási jogi aktusban meghatározott időpontig alkalmazandók maradnak; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet 12. cikkének (1) és (2) bekezdésében az Unióban született lófélék azonosítása tekintetében meghatározott határidők a Bizottság által az (EU) 2016/429 rendelet 120. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadandó végrehajtási jogi aktusban meghatározott időpontig alkalmazandók maradnak;

| b) | az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet 37. cikkében az emberi fogyasztás céljából történő levágásra szánt lófélék és a gyógyszerelési napló tekintetében megállapított szabályok a Bizottság által az (EU) 2019/6 rendelet 109. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadandó végrehajtási jogi aktusban meghatározott időpontig alkalmazandók maradnak; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet 37. cikkében az emberi fogyasztás céljából történő levágásra szánt lófélék és a gyógyszerelési napló tekintetében megállapított szabályok a Bizottság által az (EU) 2019/6 rendelet 109. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadandó végrehajtási jogi aktusban meghatározott időpontig alkalmazandók maradnak;

| c) | az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet I. mellékletében az Unióban született lófélékre vonatkozóan kibocsátott azonosító okmányok formátuma és tartalma tekintetében megállapított szabályok a Bizottság által az (EU) 2016/429 rendelet 120. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadandó végrehajtási jogi aktusban meghatározott időpontig alkalmazandók maradnak. |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2015/262 végrehajtási rendelet I. mellékletében az Unióban született lófélékre vonatkozóan kibocsátott azonosító okmányok formátuma és tartalma tekintetében megállapított szabályok a Bizottság által az (EU) 2016/429 rendelet 120. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadandó végrehajtási jogi aktusban meghatározott időpontig alkalmazandók maradnak.

87. cikk

A tartott szárazföldi állatok azonosításával kapcsolatos átmeneti intézkedések

(1)   Az 1760/2000/EK rendelet 1–10. cikke, a 21/2004/EK rendelet és a 2008/71/EK irányelv, valamint az azok alapján elfogadott jogi aktusok 2021. április 21-ig továbbra is alkalmazandók.

(2)   A 2021. április 21. előtt az 1760/2000/EK rendeletnek, a 21/2004/EK rendeletnek és a 2008/71/EK irányelvnek, valamint az azok alapján elfogadott jogi aktusoknak megfelelően azonosított tartott szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésfélék e rendeletnek megfelelően azonosított állatoknak tekintendők.

(3)   A 2021. április 21. előtt az (EU) 2015/262 végrehajtási rendeletnek megfelelően azonosított tartott lófélék e rendeletnek megfelelően azonosított állatoknak tekintendők.

(4)   A 2021. április 21. előtt az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak megfelelően azonosított tartott teve- és szarvasfélék e rendeletnek megfelelően azonosított állatoknak tekintendők.

(5)   A 2021. április 21. előtt a 92/65/EGK irányelvnek megfelelően azonosított tartott papagájfélék e rendeletnek megfelelően azonosított állatoknak tekintendők.

88. cikk

Az illetékes hatóságok által vezetett nyilvántartások információtartalmára vonatkozó átmeneti rendelkezések

A tagállamok biztosítják, hogy az e rendelet 18–21. cikkben említett információk az (EU) 2016/429 rendelet 279. cikkének (1) bekezdésében említett létesítmények és felelős személyek mindegyike esetében 2021. április 21-ig rögzítésre kerüljenek az illetékes hatóságok által azokról vezetett nyilvántartásokban.

89. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. április 21-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  
  HL 121., 1964.7.29., 1977/64.. o.

2

(3)  A Tanács 92/65/EGK irányelve (1992. július 13.) a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állategészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állategészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.).

3

(4)  A Tanács 2009/158/EK irányelve (2009. november 30.) a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állategészségügyi feltételekről (HL L 343., 2009.12.22., 74. o.).

4

(5)  A Tanács 1255/97/EK rendelete (1997. június 25.) az ellenőrző állomásokra vonatkozó közösségi kritériumokról, valamint a 91/628/EGK irányelv mellékletében említett útvonalterv módosításáról (HL L 174., 1997.7.2., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 139/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. január 7.) egyes madarak Unióba történő behozatalára vonatkozó állategészségügyi feltételek és a karantén alá helyezésükkel kapcsolatos feltételek megállapításáról (HL L 47., 2013.2.20., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.).

8

(9)  A Tanács 21/2004/EK rendelete (2003. december 17.) a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról (HL L 5., 2004.1.9., 8. o.).

9

(10)  A Tanács 2008/71/EK irányelve (2008. július 15.) a sertések azonosításáról és nyilvántartásáról (HL L 213., 2008.8.8., 31. o.).

10

(11)  A Tanács 2009/156/EK irányelve (2009. november 30.) a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állategészségügyi feltételekről (HL L 192., 2010.7.23., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 576/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgásáról és a 998/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 178., 2013.6.28., 1. o.).

13

(14)  A Bizottság 1739/2005/EK rendelete (2005. október 21.) a cirkuszi állatok tagállamok közötti mozgására vonatkozó állategészségügyi követelmények meghatározásáról (HL L 279., 2005.10.22., 47. o.).

14

(15)  A Bizottság (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelete (2018. december 3.) egyes betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályoknak a jegyzékbe foglalt betegségek kategóriáira történő alkalmazásáról, valamint a jegyzékbe foglalt betegségek terjedésére nézve számottevő kockázatot jelentő fajok és fajcsoportok jegyzékének megállapításáról (HL L 308., 2018.12.4., 21. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/82/EK irányelve (2001. november 6.) az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 1. o.).

16

(17)  A Bizottság (EU) 2015/262 végrehajtási rendelete (2015. február 17.) a 90/427/EGK és a 2009/156/EK tanácsi irányelv alapján a lófélék azonosítási módszerei tekintetében alkalmazandó szabályok meghatározásáról (lóútlevélről szóló rendelet) (HL L 59., 2015.3.3., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1012 rendelete (2016. június 8.) a fajtatiszta tenyészállatok, hibrid tenyészsertések és szaporítóanyagaik Unión belüli tenyésztésének, kereskedelmének és az Unióba történő beléptetésének tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről, a 652/2014/EU rendelet, a 89/608/EGK és a 90/425/EGK tanácsi rendelet módosításáról, valamint az állattenyésztés tárgyában hozott egyes jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („Állattenyésztési rendelet”) (HL L 171., 2016.6.29., 66. o.).

18

(19)  A Bizottság (EU) 2017/1940 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. július 13.) az (EU) 2016/1012 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a lófélékre vonatkozó, egész élettartamra szóló, egyedi azonosító okmányban szereplő, a lófélék fajtatiszta tenyészállataira kiállított származási igazolások tartalma és formátuma tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 275., 2017.10.25., 1. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/6 rendelete (2018. december 11.) az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 4., 2019.1.7., 43. o.).

20

(21)  A Bizottság 509/1999/EK rendelete (1999. március 8.) a bölényeknél (Bison bison faj) alkalmazott füljelző tekintetében megállapított maximális alkalmazási időtartam kiterjesztéséről (HL L 60., 1999.3.9., 53. o.).

21

Bison bison

(22)  A Bizottság 2680/1999/EK rendelete (1999. december 17.) a kulturális és sporteseményekre szánt bikák azonosítási rendszerének jóváhagyásáról (HL L 326., 1999.12.18., 16. o.).

22

(23)  A Bizottság 2000/678/EK határozata (2000. október 23.) a gazdaságoknak a 64/432/EGK tanácsi irányelv szerint a sertésfélékre vonatkozó nemzeti adatbázisokban történő nyilvántartásba vételéhez szükséges részletes szabályok meghatározásáról (HL L 281., 2000.11.7., 16. o.).

23

(24)  A Bizottság 2001/672/EK határozata (2001. augusztus 20.) a szarvasmarhafélék hegyvidéki területen található nyári legelőre való áthelyezésére alkalmazandó különleges szabályok megállapításáról (HL L 235., 2001.9.4., 23. o.).

24

(25)  A Bizottság 911/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a füljelzők, marhalevelek és állomány-nyilvántartások tekintetében az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 163., 2004.4.30., 65. o.).

25

(26)  A Bizottság 2004/764/EK határozata (2004. október 22.) az egyes, Hollandia természetvédelmi területein tartott szarvasmarhák füljelzői rögzítésére meghatározott maximális időtartam meghosszabbításáról (HL L 339., 2004.11.16., 9. o.).

26

(27)  A Bizottság 644/2005/EK rendelete (2005. április 27.) a jóváhagyott telepeken kulturális és történelmi célból tartott szarvasmarhafélék különös azonosítási rendszerének az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően történő engedélyezéséről (HL L 107., 2005.4.28., 18. o.).

27

(28)  A Bizottság 2006/28/EK határozata (2006. január 18.) az egyes szarvasmarhaféléknél használt füljelző alkalmazására megállapított maximális időtartam meghosszabbításáról (HL L 19., 2006.1.24., 32. o.)

28

(29)  A Bizottság 2006/968/EK határozata (2006. december 15.) a 21/2004/EK tanácsi rendeletnek a juh- és kecskefélék elektronikus azonosítására vonatkozó iránymutatások és eljárások tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 401., 2006.12.30., 41. o.).

29

(30)  A Bizottság 2009/712/EK határozata (2009. szeptember 18.) a 2008/73/EK tanácsi irányelvnek a tagállamok által a közösségi állategészségügyi és tenyésztéstechnikai jogszabályoknak megfelelően engedélyezett létesítmények és laboratóriumok jegyzékeit tartalmazó, internetalapú információs oldalak tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 247., 2009.9.19., 13. o.).

30

---

I. MELLÉKLET

A LÉTESÍTMÉNYEK ENGEDÉLYEZÉSÉRE VONATKOZÓ, A II. RÉSZ I. CÍMÉNEK 2., 3. ÉS 4. FEJEZETÉBEN EMLÍTETT KÖVETELMÉNYEK

1. RÉSZ

A patások összegyűjtését végző létesítmények engedélyezésére vonatkozó, 5. cikkben említett követelmények

| 1. | A patások összegyűjtését végző létesítményekben az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében alkalmazandó, 5. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a patások számára megfelelő elkülönítő létesítményeknek kell rendelkezésre állniuk; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a patások számára megfelelő elkülönítő létesítményeknek kell rendelkezésre állniuk;

| b) | a létesítményben egyidejűleg csak az ugyanazon fajhoz tartozó, azonos egészségi állapotú, ugyanabba a kategóriába tartozó patások helyezhetők el; |
| --- | --- |

b)

a létesítményben egyidejűleg csak az ugyanazon fajhoz tartozó, azonos egészségi állapotú, ugyanabba a kategóriába tartozó patások helyezhetők el;

| c) | megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére; |
| --- | --- |

c)

megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére;

| d) | a patások tartására szolgáló területeket, az átjárókat, valamint a patásokkal érintkezésbe kerülő anyagokat és felszereléseket a patások minden egyes tételének eltávolítása után és szükség esetén a patások új tételének bevezetése előtt meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, a kialakított munkafolyamatokkal összhangban; |
| --- | --- |

d)

a patások tartására szolgáló területeket, az átjárókat, valamint a patásokkal érintkezésbe kerülő anyagokat és felszereléseket a patások minden egyes tételének eltávolítása után és szükség esetén a patások új tételének bevezetése előtt meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, a kialakított munkafolyamatokkal összhangban;

| e) | a tisztítási és fertőtlenítési műveletek után, valamint a patások minden egyes új tételének a patások tartására szolgáló létesítményekbe való megérkezése előtt megfelelő egészségügyi pihentetést kell végezni. |
| --- | --- |

e)

a tisztítási és fertőtlenítési műveletek után, valamint a patások minden egyes új tételének a patások tartására szolgáló létesítményekbe való megérkezése előtt megfelelő egészségügyi pihentetést kell végezni.

| 2. | A patások összegyűjtését végző létesítményeken belül található létesítmények és felszerelések tekintetében alkalmazandó, 5. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a patások be- és kirakodása céljára megfelelő felszereléseknek és létesítményeknek kell rendelkezésre állniuk; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a patások be- és kirakodása céljára megfelelő felszereléseknek és létesítményeknek kell rendelkezésre állniuk;

| b) | a patások számára megfelelő minőségű szálláshelyet kell biztosítani, oly módon alakítva ki azt, hogy a patások és a kinti állomány ne érintkezhessenek egymással, és a szálláshely ne érintkezzen közvetlenül az elkülönítő helyiségekkel, továbbá hogy az ellenőrzések és a szükséges kezelések könnyen elvégezhetők legyenek; |
| --- | --- |

b)

a patások számára megfelelő minőségű szálláshelyet kell biztosítani, oly módon alakítva ki azt, hogy a patások és a kinti állomány ne érintkezhessenek egymással, és a szálláshely ne érintkezzen közvetlenül az elkülönítő helyiségekkel, továbbá hogy az ellenőrzések és a szükséges kezelések könnyen elvégezhetők legyenek;

| c) | az almozóanyag, a takarmány, az alom és a trágya számára megfelelő tárolóhelyet kell biztosítani; |
| --- | --- |

c)

az almozóanyag, a takarmány, az alom és a trágya számára megfelelő tárolóhelyet kell biztosítani;

| d) | az állatok tartására szolgáló területeknek, valamint az átjáróknak, a padlóknak, a falaknak, a rámpáknak és az állatokkal érintkező minden egyéb anyagoknak és felszereléseknek könnyen tisztíthatóknak és fertőtleníthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- |

d)

az állatok tartására szolgáló területeknek, valamint az átjáróknak, a padlóknak, a falaknak, a rámpáknak és az állatokkal érintkező minden egyéb anyagoknak és felszereléseknek könnyen tisztíthatóknak és fertőtleníthetőknek kell lenniük;

| e) | a patások céljaira használt létesítmények, felszerelések és szállítóeszközök tisztításához és fertőtlenítéséhez megfelelő felszerelést kell biztosítani. |
| --- | --- |

e)

a patások céljaira használt létesítmények, felszerelések és szállítóeszközök tisztításához és fertőtlenítéséhez megfelelő felszerelést kell biztosítani.

| 3. | A patások összegyűjtését végző létesítmények személyzete tekintetében alkalmazandó, 5. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | rendelkeznie kell a megfelelő képességekkel és ismeretekkel, és előzetesen speciális képzésben kell részesíteni vagy pedig egyenértékű gyakorlati tapasztalattal kell rendelkeznie a következő területeken:






  i. | a létesítményben tartott patások kezelése és szükség esetén azok megfelelő gondozása; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

rendelkeznie kell a megfelelő képességekkel és ismeretekkel, és előzetesen speciális képzésben kell részesíteni vagy pedig egyenértékű gyakorlati tapasztalattal kell rendelkeznie a következő területeken:

i.

a létesítményben tartott patások kezelése és szükség esetén azok megfelelő gondozása;

| ii. | a fertőző állatbetegségek terjedésének megakadályozásához szükséges fertőtlenítési és higiéniás eljárások. |
| --- | --- |

ii.

a fertőző állatbetegségek terjedésének megakadályozásához szükséges fertőtlenítési és higiéniás eljárások.

| 4. | A patások összegyűjtését végző létesítményekben az illetékes hatóság által végzett felügyelet tekintetében alkalmazandó, 5. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a felelős személynek irodahasználati lehetőséget kell biztosítania a hatósági állatorvos számára a következők céljából:






  i. | a patások összegyűjtésére irányuló műveletek felügyelete; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

a felelős személynek irodahasználati lehetőséget kell biztosítania a hatósági állatorvos számára a következők céljából:

i.

a patások összegyűjtésére irányuló műveletek felügyelete;

| ii. | Az 1., 2. és 3. pontban meghatározott követelményeknek való megfelelés ellenőrzése a létesítményben; |
| --- | --- |

ii.

Az 1., 2. és 3. pontban meghatározott követelményeknek való megfelelés ellenőrzése a létesítményben;

| iii. | a patások állategészségügyi bizonyítványainak kiállítása; |
| --- | --- |

iii.

a patások állategészségügyi bizonyítványainak kiállítása;

| b) | a felelős személynek gondoskodnia kell arról, hogy a hatósági állatorvos kérésre segítséget kapjon a 4. a) pont i. alpontjában említett felügyeleti feladatok ellátásához. |
| --- | --- |

b)

a felelős személynek gondoskodnia kell arról, hogy a hatósági állatorvos kérésre segítséget kapjon a 4. a) pont i. alpontjában említett felügyeleti feladatok ellátásához.

2. RÉSZ

A baromfik összegyűjtését végző létesítmények engedélyezésére vonatkozó, 6. cikkben említett követelmények

| 1. | A baromfik összegyűjtését végző létesítményekben az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében alkalmazandó, 6. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a baromfik számára megfelelő elkülönítő létesítményeknek kell rendelkezésre állniuk; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a baromfik számára megfelelő elkülönítő létesítményeknek kell rendelkezésre állniuk;

| b) | a létesítményben egyidejűleg csak az ugyanazon fajhoz tartozó, azonos egészségi állapotú, ugyanabba a kategóriába tartozó baromfik helyezhetők el; |
| --- | --- |

b)

a létesítményben egyidejűleg csak az ugyanazon fajhoz tartozó, azonos egészségi állapotú, ugyanabba a kategóriába tartozó baromfik helyezhetők el;

| c) | megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére; |
| --- | --- |

c)

megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére;

| d) | a baromfik tartására szolgáló területeket, az átjárókat, valamint a baromfikkal érintkezésbe kerülő anyagokat és felszereléseket a baromfik minden egyes tételének eltávolítása után és szükség esetén a baromfik új tételének bevezetése előtt meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, a kialakított munkafolyamatokkal összhangban; |
| --- | --- |

d)

a baromfik tartására szolgáló területeket, az átjárókat, valamint a baromfikkal érintkezésbe kerülő anyagokat és felszereléseket a baromfik minden egyes tételének eltávolítása után és szükség esetén a baromfik új tételének bevezetése előtt meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, a kialakított munkafolyamatokkal összhangban;

| e) | a tisztítási és fertőtlenítési műveletek után, valamint a baromfik minden egyes új tételének a baromfik tartására szolgáló létesítményekbe való megérkezése előtt megfelelő egészségügyi pihentetést kell végezni; |
| --- | --- |

e)

a tisztítási és fertőtlenítési műveletek után, valamint a baromfik minden egyes új tételének a baromfik tartására szolgáló létesítményekbe való megérkezése előtt megfelelő egészségügyi pihentetést kell végezni;

| f) | a látogatóknak védőruházatot, a személyzet tagjainak pedig megfelelő munkaruhát kell viselniük, és a felelős személy által kidolgozott higiéniai szabályoknak megfelelően kell eljárniuk. |
| --- | --- |

f)

a látogatóknak védőruházatot, a személyzet tagjainak pedig megfelelő munkaruhát kell viselniük, és a felelős személy által kidolgozott higiéniai szabályoknak megfelelően kell eljárniuk.

| 2. | A baromfik összegyűjtését végző létesítményeken belül található létesítmények és felszerelések tekintetében alkalmazandó, 6. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a létesítményben csak baromfi istállózható; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a létesítményben csak baromfi istállózható;

| b) | az almozóanyag, a takarmány, az alom és a trágya számára megfelelő tárolóhelyet kell biztosítani; |
| --- | --- |

b)

az almozóanyag, a takarmány, az alom és a trágya számára megfelelő tárolóhelyet kell biztosítani;

| c) | a baromfik nem kerülhetnek érintkezésbe rágcsálókkal és a létesítményen kívülről származó madarakkal; |
| --- | --- |

c)

a baromfik nem kerülhetnek érintkezésbe rágcsálókkal és a létesítményen kívülről származó madarakkal;

| d) | az állatok tartására szolgáló területeknek, valamint az átjáróknak, a padlóknak, a falaknak, a rámpáknak és az állatokkal érintkező minden egyéb anyagoknak és felszereléseknek könnyen tisztíthatóknak és fertőtleníthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- |

d)

az állatok tartására szolgáló területeknek, valamint az átjáróknak, a padlóknak, a falaknak, a rámpáknak és az állatokkal érintkező minden egyéb anyagoknak és felszereléseknek könnyen tisztíthatóknak és fertőtleníthetőknek kell lenniük;

| e) | a baromfik céljaira használt létesítmények, felszerelések és szállítóeszközök tisztításához és fertőtlenítéséhez megfelelő felszerelést kell biztosítani; |
| --- | --- |

e)

a baromfik céljaira használt létesítmények, felszerelések és szállítóeszközök tisztításához és fertőtlenítéséhez megfelelő felszerelést kell biztosítani;

| f) | a létesítményben jó higiéniás körülményeknek kell uralkodniuk, és lehetővé kell tenni az egészségügyi ellenőrzést. |
| --- | --- |

f)

a létesítményben jó higiéniás körülményeknek kell uralkodniuk, és lehetővé kell tenni az egészségügyi ellenőrzést.

| 3. | A baromfik összegyűjtését végző létesítmények személyzete tekintetében alkalmazandó, 6. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | rendelkeznie kell a megfelelő képességekkel és ismeretekkel, és előzetesen speciális képzésben kell részesíteni vagy pedig egyenértékű gyakorlati tapasztalattal kell rendelkeznie a következő területeken:






  i. | a létesítményben tartott baromfik kezelése és szükség esetén azok megfelelő gondozása; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

rendelkeznie kell a megfelelő képességekkel és ismeretekkel, és előzetesen speciális képzésben kell részesíteni vagy pedig egyenértékű gyakorlati tapasztalattal kell rendelkeznie a következő területeken:

i.

a létesítményben tartott baromfik kezelése és szükség esetén azok megfelelő gondozása;

| ii. | a fertőző állatbetegségek terjedésének megakadályozásához szükséges fertőtlenítési és higiéniás eljárások. |
| --- | --- |

ii.

a fertőző állatbetegségek terjedésének megakadályozásához szükséges fertőtlenítési és higiéniás eljárások.

| 4. | A baromfik összegyűjtését végző létesítményekben az illetékes hatóság által végzett felügyelet tekintetében alkalmazandó, 6. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a felelős személynek irodahasználati lehetőséget kell biztosítania a hatósági állatorvos számára a következők céljából:






  i. | a baromfik összegyűjtésére irányuló műveletek felügyelete; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

a felelős személynek irodahasználati lehetőséget kell biztosítania a hatósági állatorvos számára a következők céljából:

i.

a baromfik összegyűjtésére irányuló műveletek felügyelete;

| ii. | Az 1., 2. és 3. pontban meghatározott követelményeknek való megfelelés ellenőrzése a létesítményben; |
| --- | --- |

ii.

Az 1., 2. és 3. pontban meghatározott követelményeknek való megfelelés ellenőrzése a létesítményben;

| iii. | a baromfik állategészségügyi bizonyítványainak kiállítása; |
| --- | --- |

iii.

a baromfik állategészségügyi bizonyítványainak kiállítása;

| b) | a felelős személynek gondoskodnia kell arról, hogy a hatósági állatorvos kérésre segítséget kapjon a 4. a) pont i. alpontjában említett felügyeleti feladatok ellátásához. |
| --- | --- |

b)

a felelős személynek gondoskodnia kell arról, hogy a hatósági állatorvos kérésre segítséget kapjon a 4. a) pont i. alpontjában említett felügyeleti feladatok ellátásához.

3. RÉSZ

A keltetők engedélyezésére vonatkozó, 7. cikkben említett követelmények

| 1. | A keltetőkre vonatkozó biológiai biztonsági intézkedések tekintetében alkalmazandó, 7. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a baromfik keltetőtojásainak vagy tenyészbaromfit tartó engedélyezett létesítményekből, vagy más engedélyezett baromfikeltetőkből kell származniuk; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a baromfik keltetőtojásainak vagy tenyészbaromfit tartó engedélyezett létesítményekből, vagy más engedélyezett baromfikeltetőkből kell származniuk;

| b) | a tojásokat a keltetőbe való megérkezésük és az inkubációs folyamat megkezdése között, vagy pedig feladásukat megelőzően meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, kivéve, ha korábban fertőtlenítették őket a származási létesítményben; |
| --- | --- |

b)

a tojásokat a keltetőbe való megérkezésük és az inkubációs folyamat megkezdése között, vagy pedig feladásukat megelőzően meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, kivéve, ha korábban fertőtlenítették őket a származási létesítményben;

| c) | biztosítani kell a következők tisztítását és fertőtlenítését:






  i. | keltetőgépek és berendezések a tojások kikelését követően; |
| --- | --- | --- |

c)

biztosítani kell a következők tisztítását és fertőtlenítését:

i.

keltetőgépek és berendezések a tojások kikelését követően;

| ii. | csomagolóanyagok minden egyes felhasználást követően, kivéve, ha azok egyszer használatosak, és az első használat után meg kell semmisíteni őket; |
| --- | --- |

ii.

csomagolóanyagok minden egyes felhasználást követően, kivéve, ha azok egyszer használatosak, és az első használat után meg kell semmisíteni őket;

| d) | megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére; |
| --- | --- |

d)

megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére;

| e) | a látogatók számára védőöltözetet kell biztosítani; |
| --- | --- |

e)

a látogatók számára védőöltözetet kell biztosítani;

| f) | a személyzet számára megfelelő munkaruhát kell biztosítani, és a higiéniai szabályokat tartalmazó magatartási kódexet kell meghatározni. |
| --- | --- |

f)

a személyzet számára megfelelő munkaruhát kell biztosítani, és a higiéniai szabályokat tartalmazó magatartási kódexet kell meghatározni.

| 2. | A keltetők felügyelete tekintetében alkalmazandó, 7. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a felelős személynek a II. melléklet 1. részével összhangban mikrobiológiai minőség-ellenőrzési programot kell végrehajtania; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a felelős személynek a II. melléklet 1. részével összhangban mikrobiológiai minőség-ellenőrzési programot kell végrehajtania;

| b) | a keltető felelős személyének biztosítania kell, hogy a keltetőben történő, a II. melléklet 2. részében említett járványfelügyeleti programban szereplő kórokozók kimutatását szolgáló mintavétel céljából, az említett program végrehajtása érdekében megállapodás legyen érvényben azon baromfitartó létesítmény felelős személyével, amelyből a keltetőtojások származnak. |
| --- | --- |

b)

a keltető felelős személyének biztosítania kell, hogy a keltetőben történő, a II. melléklet 2. részében említett járványfelügyeleti programban szereplő kórokozók kimutatását szolgáló mintavétel céljából, az említett program végrehajtása érdekében megállapodás legyen érvényben azon baromfitartó létesítmény felelős személyével, amelyből a keltetőtojások származnak.

| 3. | A keltetők létesítményei és felszerelései tekintetében alkalmazandó, 7. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a keltetőket fizikailag és működési szempontból el kell különíteni a baromfi vagy más madarak tartására szolgáló létesítményektől; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

a keltetőket fizikailag és működési szempontból el kell különíteni a baromfi vagy más madarak tartására szolgáló létesítményektől;

| b) | a következőkre szolgáló funkcionális egységeket és felszereléseket el kell különíteni egymástól:






  i. | a tojások tárolása és osztályozása; |
| --- | --- | --- |

b)

a következőkre szolgáló funkcionális egységeket és felszereléseket el kell különíteni egymástól:

i.

a tojások tárolása és osztályozása;

| ii. | a tojások fertőtlenítése; |
| --- | --- |

ii.

a tojások fertőtlenítése;

| iii. | előkeltetés; |
| --- | --- |

iii.

előkeltetés;

| iv. | keltetés; |
| --- | --- |

iv.

keltetés;

| v. | a naposcsibék szexálása és vakcinázása; |
| --- | --- |

v.

a naposcsibék szexálása és vakcinázása;

| vi. | a feladásra szánt keltetőtojások és a naposcsibék csomagolása; |
| --- | --- |

vi.

a feladásra szánt keltetőtojások és a naposcsibék csomagolása;

| c) | a keltetőben tartott naposcsibék vagy keltetőtojások nem kerülhetnek érintkezésbe rágcsálókkal és a létesítményen kívülről származó madarakkal; |
| --- | --- |

c)

a keltetőben tartott naposcsibék vagy keltetőtojások nem kerülhetnek érintkezésbe rágcsálókkal és a létesítményen kívülről származó madarakkal;

| d) | az eljárásokat úgy kell kialakítani, hogy azok a keltetőtojások, a mozgó felszerelések és a személyzet egyirányú mozgásának elvén alapuljanak; |
| --- | --- |

d)

az eljárásokat úgy kell kialakítani, hogy azok a keltetőtojások, a mozgó felszerelések és a személyzet egyirányú mozgásának elvén alapuljanak;

| e) | megfelelő természetes vagy mesterséges világítást, valamint a légáramlást és a hőmérsékletet szabályozó rendszereket kell biztosítani; |
| --- | --- |

e)

megfelelő természetes vagy mesterséges világítást, valamint a légáramlást és a hőmérsékletet szabályozó rendszereket kell biztosítani;

| f) | a keltető padlóinak, falainak és minden más anyagának és berendezéseinek könnyen tisztíthatóknak és fertőtleníthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- |

f)

a keltető padlóinak, falainak és minden más anyagának és berendezéseinek könnyen tisztíthatóknak és fertőtleníthetőknek kell lenniük;

| g) | a naposcsibék és keltetőtojások céljaira használt létesítmények, felszerelések és szállítóeszközök tisztításához és fertőtlenítéséhez megfelelő felszerelést kell biztosítani. |
| --- | --- |

g)

a naposcsibék és keltetőtojások céljaira használt létesítmények, felszerelések és szállítóeszközök tisztításához és fertőtlenítéséhez megfelelő felszerelést kell biztosítani.

| 4. | A keltetőtojásokkal és naposcsibékkel érintkezésbe kerülő személyzet tekintetében alkalmazandó, 7. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | A személyzetnek rendelkeznie kell a megfelelő képességekkel és ismeretekkel, és előzetesen speciális képzésben kell részesíteni vagy pedig egyenértékű gyakorlati tapasztalattal kell rendelkeznie a fertőző állatbetegségek terjedésének megakadályozásához szükséges fertőtlenítési és higiéniás eljárásokkal kapcsolatban. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

A személyzetnek rendelkeznie kell a megfelelő képességekkel és ismeretekkel, és előzetesen speciális képzésben kell részesíteni vagy pedig egyenértékű gyakorlati tapasztalattal kell rendelkeznie a fertőző állatbetegségek terjedésének megakadályozásához szükséges fertőtlenítési és higiéniás eljárásokkal kapcsolatban.

| 5. | Az illetékes hatóság által a keltetőkre vonatkozóan végzett felügyelet tekintetében alkalmazandó, 7. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a felelős személynek irodahasználati lehetőséget kell biztosítania a hatósági állatorvos számára a következők céljából:






  i. | az 1–4. pontban meghatározott követelményeknek való megfelelés ellenőrzése a keltetőben; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

a)

a felelős személynek irodahasználati lehetőséget kell biztosítania a hatósági állatorvos számára a következők céljából:

i.

az 1–4. pontban meghatározott követelményeknek való megfelelés ellenőrzése a keltetőben;

| ii. | a keltetőtojások és a naposcsibék állategészségügyi bizonyítványainak kiállítása; |
| --- | --- |

ii.

a keltetőtojások és a naposcsibék állategészségügyi bizonyítványainak kiállítása;

| b) | a felelős személynek gondoskodnia kell arról, hogy a hatósági állatorvos kérésre segítséget kapjon az 5. a) pont i. alpontjában említett felügyeleti feladatok ellátásához. |
| --- | --- |

b)

a felelős személynek gondoskodnia kell arról, hogy a hatósági állatorvos kérésre segítséget kapjon az 5. a) pont i. alpontjában említett felügyeleti feladatok ellátásához.

4. RÉSZ

A baromfitartó létesítmények engedélyezésére vonatkozó, 8. cikkben említett követelmények

| 1. | A baromfitartó létesítményekre vonatkozó biológiai biztonsági intézkedések tekintetében alkalmazandó, 8. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a keltetőtojásokat:






  i. | gyakori időközönként, legalább naponta, a tojásrakás után a lehető leghamarabb össze kell gyűjteni; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

a keltetőtojásokat:

i.

gyakori időközönként, legalább naponta, a tojásrakás után a lehető leghamarabb össze kell gyűjteni;

| ii. | a lehető leghamarabb meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, kivéve, ha a fertőtlenítésre ugyanazon tagállam valamely keltetőjében kerül sor; |
| --- | --- |

ii.

a lehető leghamarabb meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, kivéve, ha a fertőtlenítésre ugyanazon tagállam valamely keltetőjében kerül sor;

| iii. | vagy új, vagy megtisztított és fertőtlenített csomagolóanyagba kell csomagolni; |
| --- | --- |

iii.

vagy új, vagy megtisztított és fertőtlenített csomagolóanyagba kell csomagolni;

| b) | amennyiben egy létesítményben a Galliformes és az Anseriformes rend példányait egyidejűleg istállózzák, e két rendet egyértelműen el kell különíteni egymástól; |
| --- | --- |

b)

amennyiben egy létesítményben a Galliformes és az Anseriformes rend példányait egyidejűleg istállózzák, e két rendet egyértelműen el kell különíteni egymástól;

| c) | a tisztítási és fertőtlenítési műveletek után, valamint a baromfik minden egyes új állományának a baromfik tartására szolgáló létesítményekbe való megérkezése előtt megfelelő egészségügyi pihentetést kell végezni; |
| --- | --- |

c)

a tisztítási és fertőtlenítési műveletek után, valamint a baromfik minden egyes új állományának a baromfik tartására szolgáló létesítményekbe való megérkezése előtt megfelelő egészségügyi pihentetést kell végezni;

| d) | a látogatóknak védőruházatot, a személyzet tagjainak pedig megfelelő munkaruhát kell viselniük, és a felelős személy által kidolgozott higiéniai szabályoknak megfelelően kell eljárniuk; |
| --- | --- |

d)

a látogatóknak védőruházatot, a személyzet tagjainak pedig megfelelő munkaruhát kell viselniük, és a felelős személy által kidolgozott higiéniai szabályoknak megfelelően kell eljárniuk;

| e) | megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére. |
| --- | --- |

e)

megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére.

| 2. | A baromfitartó létesítményekre vonatkozó felügyelet tekintetében alkalmazandó, 8. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a felelős személynek alkalmaznia kell és be kell tartania a II. melléklet 2. részében említett járványfelügyeleti programot; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a felelős személynek alkalmaznia kell és be kell tartania a II. melléklet 2. részében említett járványfelügyeleti programot;

| b) | a létesítmény felelős személyének biztosítania kell, hogy a keltetőben történő, a II. melléklet 2. részében említett járványfelügyeleti programban szereplő kórokozók kimutatását szolgáló mintavétel céljából, az említett program végrehajtása érdekében megállapodás legyen érvényben azon keltető felelős személyével, amelybe a keltetőtojásokat szánják. |
| --- | --- |

b)

a létesítmény felelős személyének biztosítania kell, hogy a keltetőben történő, a II. melléklet 2. részében említett járványfelügyeleti programban szereplő kórokozók kimutatását szolgáló mintavétel céljából, az említett program végrehajtása érdekében megállapodás legyen érvényben azon keltető felelős személyével, amelybe a keltetőtojásokat szánják.

| 3. | A baromfitartó létesítményeken belül található létesítmények és felszerelések tekintetében alkalmazandó, 8. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | elhelyezkedésüknek és elrendezésüknek összhangban kell lennie a termelési tevékenység jellegével; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

elhelyezkedésüknek és elrendezésüknek összhangban kell lennie a termelési tevékenység jellegével;

| b) | a létesítményben csak olyan baromfi istállózható, amely(et)






  i. | az adott létesítményből származik; |
| --- | --- | --- |

b)

a létesítményben csak olyan baromfi istállózható, amely(et)

i.

az adott létesítményből származik;

vagy

| ii. | más baromfitartó létesítményekből származik; |
| --- | --- |

ii.

más baromfitartó létesítményekből származik;

vagy

| iii. | engedélyezett baromfikeltetőkből származik; |
| --- | --- |

iii.

engedélyezett baromfikeltetőkből származik;

vagy

| iv. | engedélyezett harmadik országokból és területekről hoztak be az Unió területére; |
| --- | --- |

iv.

engedélyezett harmadik országokból és területekről hoztak be az Unió területére;

| c) | meg kell akadályozni, hogy a baromfik rágcsálókkal és a létesítményen kívülről származó madarakkal kerüljenek érintkezésbe; |
| --- | --- |

c)

meg kell akadályozni, hogy a baromfik rágcsálókkal és a létesítményen kívülről származó madarakkal kerüljenek érintkezésbe;

| d) | a létesítményeknek jó higiéniás feltételeket kell biztosítaniuk, és lehetővé kell tenniük az egészségügyi ellenőrzést; |
| --- | --- |

d)

a létesítményeknek jó higiéniás feltételeket kell biztosítaniuk, és lehetővé kell tenniük az egészségügyi ellenőrzést;

| e) | a létesítmény padlóinak, falainak és minden más anyagának és berendezéseinek könnyen tisztíthatóknak és fertőtleníthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- |

e)

a létesítmény padlóinak, falainak és minden más anyagának és berendezéseinek könnyen tisztíthatóknak és fertőtleníthetőknek kell lenniük;

| f) | a létesítménynek a termelési tevékenység jellegének megfelelő, a létesítmények, felszerelések és szállítóeszközök tisztítására és fertőtlenítésére alkalmas felszereléssel kell rendelkeznie, és azt a létesítmény arra legalkalmasabb helyszínén kell elhelyezni. |
| --- | --- |

f)

a létesítménynek a termelési tevékenység jellegének megfelelő, a létesítmények, felszerelések és szállítóeszközök tisztítására és fertőtlenítésére alkalmas felszereléssel kell rendelkeznie, és azt a létesítmény arra legalkalmasabb helyszínén kell elhelyezni.

5. RÉSZ

A 10., illetve a 11. cikkben említett, a kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított gyűjtőállomások és az említett állatok számára fenntartott állatmenhelyek engedélyezésére vonatkozó követelmények

| 1. | A kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított gyűjtőállomásokon az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében alkalmazandó, 10. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | be kell fogadniuk a nyilvántartásba vett, kutyákat, macskákat és vadászgörényeket tartó létesítményből származó ilyen állatokat; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

be kell fogadniuk a nyilvántartásba vett, kutyákat, macskákat és vadászgörényeket tartó létesítményből származó ilyen állatokat;

| b) | a kutyák, macskák és vadászgörények számára megfelelő elkülönítő létesítményeknek kell rendelkezésre állniuk; |
| --- | --- |

b)

a kutyák, macskák és vadászgörények számára megfelelő elkülönítő létesítményeknek kell rendelkezésre állniuk;

| c) | a tisztítási és fertőtlenítési műveletek után, valamint a kutyák, macskák és vadászgörények minden egyes új tételének az ilyen állatok tartására szolgáló létesítményekbe való megérkezése előtt megfelelő egészségügyi pihentetést kell végezni; |
| --- | --- |

c)

a tisztítási és fertőtlenítési műveletek után, valamint a kutyák, macskák és vadászgörények minden egyes új tételének az ilyen állatok tartására szolgáló létesítményekbe való megérkezése előtt megfelelő egészségügyi pihentetést kell végezni;

| d) | megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére. |
| --- | --- |

d)

megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére.

| 2. | A kutyák, macskák és vadászgörények számára fenntartott állatmenhelyeken az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében alkalmazandó, 11. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a kutyák, macskák és vadászgörények számára megfelelő elkülönítő létesítményeknek kell rendelkezésre állniuk; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a kutyák, macskák és vadászgörények számára megfelelő elkülönítő létesítményeknek kell rendelkezésre állniuk;

| b) | a kutyák, macskák és vadászgörények tartására szolgáló területeket, az átjárókat, valamint az említett állatokkal érintkezésbe kerülő anyagokat és felszereléseket az állatok minden egyes tételének eltávolítása után és szükség esetén az állatok új tételének bevezetése előtt meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, a kialakított munkafolyamatokkal összhangban; |
| --- | --- |

b)

a kutyák, macskák és vadászgörények tartására szolgáló területeket, az átjárókat, valamint az említett állatokkal érintkezésbe kerülő anyagokat és felszereléseket az állatok minden egyes tételének eltávolítása után és szükség esetén az állatok új tételének bevezetése előtt meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, a kialakított munkafolyamatokkal összhangban;

| c) | a tisztítási és fertőtlenítési műveletek után, valamint a kutyák, macskák és vadászgörények minden egyes új tételének az említett állatok tartására szolgáló létesítményekbe való megérkezése előtt megfelelő egészségügyi pihentetést kell végezni; |
| --- | --- |

c)

a tisztítási és fertőtlenítési műveletek után, valamint a kutyák, macskák és vadászgörények minden egyes új tételének az említett állatok tartására szolgáló létesítményekbe való megérkezése előtt megfelelő egészségügyi pihentetést kell végezni;

| d) | megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére. |
| --- | --- |

d)

megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére.

| 3. | A 10., illetve 11. cikkben említett, a kutyák, macskák és vadászgörények számára kialakított gyűjtőállomások és az említett állatok számára fenntartott állatmenhelyek létesítményei és felszerelései tekintetében alkalmazandó követelmények a következők:






  a) | az említett állatok számára megfelelő minőségű szálláshelyet kell biztosítani, oly módon alakítva ki azt, hogy megakadályozható legyen a létesítményen kívülről származó állatokkal való érintkezés, a szálláshely ne érintkezzen közvetlenül az elkülönítő helyiségekkel, továbbá hogy az ellenőrzések és a szükséges kezelések könnyen elvégezhetők legyenek; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

az említett állatok számára megfelelő minőségű szálláshelyet kell biztosítani, oly módon alakítva ki azt, hogy megakadályozható legyen a létesítményen kívülről származó állatokkal való érintkezés, a szálláshely ne érintkezzen közvetlenül az elkülönítő helyiségekkel, továbbá hogy az ellenőrzések és a szükséges kezelések könnyen elvégezhetők legyenek;

| b) | az állatok tartására szolgáló területeknek, valamint az átjáróknak, a padlóknak, a falaknak és az állatokkal érintkező minden egyéb anyagoknak és felszereléseknek könnyen tisztíthatóknak és fertőtleníthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- |

b)

az állatok tartására szolgáló területeknek, valamint az átjáróknak, a padlóknak, a falaknak és az állatokkal érintkező minden egyéb anyagoknak és felszereléseknek könnyen tisztíthatóknak és fertőtleníthetőknek kell lenniük;

| c) | az almozóanyag, az alom, a trágya, illetve a hobbiállat-eledel számára megfelelő tárolóhelyet kell biztosítani; |
| --- | --- |

c)

az almozóanyag, az alom, a trágya, illetve a hobbiállat-eledel számára megfelelő tárolóhelyet kell biztosítani;

| d) | a létesítmények, felszerelések és szállítóeszközök tisztításához és fertőtlenítéséhez megfelelő felszerelést kell biztosítani. |
| --- | --- |

d)

a létesítmények, felszerelések és szállítóeszközök tisztításához és fertőtlenítéséhez megfelelő felszerelést kell biztosítani.

6. RÉSZ

Az ellenőrző állomások engedélyezésére vonatkozó, 12. cikkben említett követelmények

| 1. | Az ellenőrző állomásokon alkalmazott elkülönítési és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében alkalmazandó, 12. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | az ellenőrző állomásokat úgy kell elhelyezni, megtervezni, megépíteni és működtetni, hogy biztosított legyen a megfelelő szintű biológiai biztonság annak érdekében, hogy megakadályozható legyen a jegyzékbe foglalt vagy új betegségek más létesítményekre történő, illetve az e helyiségeken áthaladó, egymást követő állatszállítmányok közötti átterjedése; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

az ellenőrző állomásokat úgy kell elhelyezni, megtervezni, megépíteni és működtetni, hogy biztosított legyen a megfelelő szintű biológiai biztonság annak érdekében, hogy megakadályozható legyen a jegyzékbe foglalt vagy új betegségek más létesítményekre történő, illetve az e helyiségeken áthaladó, egymást követő állatszállítmányok közötti átterjedése;

| b) | az ellenőrző állomásokat úgy kell kialakítani, felszerelni és működtetni, hogy a tisztítási és fertőtlenítési műveletek könnyen elvégezhetők legyenek; a helyszínen biztosítani kell a szállítóeszközök mosását; |
| --- | --- |

b)

az ellenőrző állomásokat úgy kell kialakítani, felszerelni és működtetni, hogy a tisztítási és fertőtlenítési műveletek könnyen elvégezhetők legyenek; a helyszínen biztosítani kell a szállítóeszközök mosását;

| c) | az ellenőrző állomásokon biztosítani kell, hogy azon állatok számára, amelyek esetében állatbetegséggel való fertőzöttség gyanúja merül fel, megfelelő elkülönítő létesítmények álljanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

c)

az ellenőrző állomásokon biztosítani kell, hogy azon állatok számára, amelyek esetében állatbetegséggel való fertőzöttség gyanúja merül fel, megfelelő elkülönítő létesítmények álljanak rendelkezésre;

| d) | két egymást követő állatszállítmány beérkezése között megfelelő egészségügyi pihentetést kell végezni, és azt adott esetben ahhoz kell igazítani, hogy az állatok azonos állategészségügyi helyzetű, hasonló régióból, körzetből vagy kompartmentből származnak-e; legfeljebb hatnapi használatot követően a tisztítási és fertőtlenítési műveletek elvégzése után, valamint bármely új állatszállítmány megérkezése előtt minden állatot legalább 24 órára el kell távolítani az ellenőrző állomásról; |
| --- | --- |

d)

két egymást követő állatszállítmány beérkezése között megfelelő egészségügyi pihentetést kell végezni, és azt adott esetben ahhoz kell igazítani, hogy az állatok azonos állategészségügyi helyzetű, hasonló régióból, körzetből vagy kompartmentből származnak-e; legfeljebb hatnapi használatot követően a tisztítási és fertőtlenítési műveletek elvégzése után, valamint bármely új állatszállítmány megérkezése előtt minden állatot legalább 24 órára el kell távolítani az ellenőrző állomásról;

| e) | az állatok fogadása előtt az ellenőrző állomásért felelős személynek:






  i. | a korábban ott tartott összes állat távozását követő 24 órán belül meg kell kezdenie a tisztítási és fertőtlenítési műveleteket; |
| --- | --- | --- |

e)

az állatok fogadása előtt az ellenőrző állomásért felelős személynek:

i.

a korábban ott tartott összes állat távozását követő 24 órán belül meg kell kezdenie a tisztítási és fertőtlenítési műveleteket;

| ii. | biztosítania kell, hogy egyetlen állat se lépjen be az ellenőrző állomásra mindaddig, amíg a tisztítási és fertőtlenítési műveleteket a hatósági állatorvos számára kielégítő módon el nem végezték. |
| --- | --- |

ii.

biztosítania kell, hogy egyetlen állat se lépjen be az ellenőrző állomásra mindaddig, amíg a tisztítási és fertőtlenítési műveleteket a hatósági állatorvos számára kielégítő módon el nem végezték.

| 2. | Az ellenőrző állomások létesítményei és felszerelései tekintetében alkalmazandó, 12. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a hatósági állatorvos utasításának megfelelően, minden használat előtt és után meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell őket; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a hatósági állatorvos utasításának megfelelően, minden használat előtt és után meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell őket;

| b) | az ellenőrző állomáson tartózkodó állatokkal érintkezésbe kerülő felszerelés kizárólag az adott helyiségekben tartható, kivéve, ha az állatokkal, illetve azok ürülékével vagy vizeletével való érintkezést követően tisztításon és fertőtlenítésen estek át; az ellenőrző állomás felelős személyének – kizárólag az ellenőrző állomásra belépő személyek használatára szolgáló – tiszta felszerelést és védőruházatot kell rendelkezésre bocsátania, továbbá ezek tisztítására és fertőtlenítésére szolgáló megfelelő felszerelést is biztosítani kell; |
| --- | --- |

b)

az ellenőrző állomáson tartózkodó állatokkal érintkezésbe kerülő felszerelés kizárólag az adott helyiségekben tartható, kivéve, ha az állatokkal, illetve azok ürülékével vagy vizeletével való érintkezést követően tisztításon és fertőtlenítésen estek át; az ellenőrző állomás felelős személyének – kizárólag az ellenőrző állomásra belépő személyek használatára szolgáló – tiszta felszerelést és védőruházatot kell rendelkezésre bocsátania, továbbá ezek tisztítására és fertőtlenítésére szolgáló megfelelő felszerelést is biztosítani kell;

| c) | egy állatszállítmánynak egy elkerített területről történő elszállítása után el kell távolítani az almot, majd azt a tisztítási és fertőtlenítési műveletek befejezését követően friss alommal kell helyettesíteni; |
| --- | --- |

c)

egy állatszállítmánynak egy elkerített területről történő elszállítása után el kell távolítani az almot, majd azt a tisztítási és fertőtlenítési műveletek befejezését követően friss alommal kell helyettesíteni;

| d) | a takarmány, az alom, valamint az állatok ürüléke és vizelete csak abban az esetben gyűjthető össze a helyiségekből, ha az állatbetegségek terjedésének elkerülése érdekében elvégezték e helyiségek megfelelő kezelését; |
| --- | --- |

d)

a takarmány, az alom, valamint az állatok ürüléke és vizelete csak abban az esetben gyűjthető össze a helyiségekből, ha az állatbetegségek terjedésének elkerülése érdekében elvégezték e helyiségek megfelelő kezelését;

| e) | szükség szerint megfelelő létesítményekkel kell rendelkezniük az állatok tartása, ellenőrzése és vizsgálata céljából; |
| --- | --- |

e)

szükség szerint megfelelő létesítményekkel kell rendelkezniük az állatok tartása, ellenőrzése és vizsgálata céljából;

| f) | az almozóanyag, a takarmány, az alom és a trágya számára megfelelő tárolóhelyet kell biztosítani; |
| --- | --- |

f)

az almozóanyag, a takarmány, az alom és a trágya számára megfelelő tárolóhelyet kell biztosítani;

| g) | megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére. |
| --- | --- |

g)

megfelelő rendszernek kell rendelkezésre állnia a szennyvíz összegyűjtésére.

7. RÉSZ

A poszméhek tartására szolgáló zárt termelő létesítmények engedélyezésére vonatkozó, 13. cikkben említett követelmények

| 1. | A poszméhek tartására szolgáló zárt termelő létesítményekre vonatkozó biológiai biztonsági és felügyeleti intézkedések tekintetében alkalmazandó, 13. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a felelős személynek biztosítania kell, hogy a kis kaptárbogár ne kerüljön be a létesítménybe, és a létesítményben való megjelenése kimutatható legyen, továbbá ezt belső ellenőrzések útján ellenőriznie kell és az eredményt fel kell jegyeznie. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a felelős személynek biztosítania kell, hogy a kis kaptárbogár ne kerüljön be a létesítménybe, és a létesítményben való megjelenése kimutatható legyen, továbbá ezt belső ellenőrzések útján ellenőriznie kell és az eredményt fel kell jegyeznie.

| 2. | A poszméhek tartására szolgáló zárt termelő létesítményeken belül található létesítmények és felszerelések tekintetében alkalmazandó, 13. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a poszméhek termelő tevékenységét el kell különíteni a létesítmény valamennyi kapcsolódó tevékenységétől úgy, hogy arra repülő rovaroktól mentes létesítményekben kerüljön sor; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a poszméhek termelő tevékenységét el kell különíteni a létesítmény valamennyi kapcsolódó tevékenységétől úgy, hogy arra repülő rovaroktól mentes létesítményekben kerüljön sor;

| b) | a poszméheket az egész termelési folyamat alatt elkülönítve kell tartani az érintett épületen belül; |
| --- | --- |

b)

a poszméheket az egész termelési folyamat alatt elkülönítve kell tartani az érintett épületen belül;

| c) | a virágpor létesítményben történő tárolását és kezelését a teljes termelési folyamat alatt a poszméhektől elkülönítve kell végezni, egészen a poszméheknek a virágporral való etetéséig. |
| --- | --- |

c)

a virágpor létesítményben történő tárolását és kezelését a teljes termelési folyamat alatt a poszméhektől elkülönítve kell végezni, egészen a poszméheknek a virágporral való etetéséig.

8. RÉSZ

A főemlősöktől eltérő tartott szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítmények engedélyezésére vonatkozó, 14. cikkben említett követelmények

| 1. | A főemlősöktől eltérő tartott szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítményekben a karantén, az elkülönítés és más biológiai biztonsági intézkedések tekintetében alkalmazandó, 14. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a karanténlétesítmény minden egységének/egységéből:






  i. | biztonságos távolságra kell elhelyezkednie a környező létesítményektől vagy más olyan helyektől, ahol állatokat tartanak, annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a fertőző állatbetegségeknek a létesítményekben tartott és a karantén alá vont állatok közötti átvitele; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

a karanténlétesítmény minden egységének/egységéből:

i.

biztonságos távolságra kell elhelyezkednie a környező létesítményektől vagy más olyan helyektől, ahol állatokat tartanak, annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a fertőző állatbetegségeknek a létesítményekben tartott és a karantén alá vont állatok közötti átvitele;

| ii. | az előírt karanténidőszakot a tétel utolsó állatának karanténlétesítménybe történő bevitelét követően kell megkezdenie; |
| --- | --- |

ii.

az előírt karanténidőszakot a tétel utolsó állatának karanténlétesítménybe történő bevitelét követően kell megkezdenie;

| iii. | az állatok utolsó tételére vonatkozó karanténidőszak végén el kell távolítani az állatokat, az egységet meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, és az egységben legalább hét napig nem tartózkodhat állat azt megelőzően, hogy harmadik országból vagy területről az Unió területére behozott állatok egy tételét bevinnék a karanténlétesítménybe; |
| --- | --- |

iii.

az állatok utolsó tételére vonatkozó karanténidőszak végén el kell távolítani az állatokat, az egységet meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, és az egységben legalább hét napig nem tartózkodhat állat azt megelőzően, hogy harmadik országból vagy területről az Unió területére behozott állatok egy tételét bevinnék a karanténlétesítménybe;

| b) | egy állatszállítmánynak egy elkerített területről történő távozása után el kell távolítani az almot, majd azt a tisztítási és fertőtlenítési műveletek befejezését követően friss alommal kell helyettesíteni; |
| --- | --- |

b)

egy állatszállítmánynak egy elkerített területről történő távozása után el kell távolítani az almot, majd azt a tisztítási és fertőtlenítési műveletek befejezését követően friss alommal kell helyettesíteni;

| c) | a takarmány, az alom, valamint az állatok ürüléke és vizelete csak abban az esetben gyűjthető össze a helyiségekből, ha az állatbetegségek terjedésének elkerülése érdekében elvégezték e helyiségek megfelelő kezelését; |
| --- | --- |

c)

a takarmány, az alom, valamint az állatok ürüléke és vizelete csak abban az esetben gyűjthető össze a helyiségekből, ha az állatbetegségek terjedésének elkerülése érdekében elvégezték e helyiségek megfelelő kezelését;

| d) | óvintézkedéseket kell tenni a bejövő és a kimenő állatszállítmányok közötti keresztszennyeződés megakadályozására; |
| --- | --- |

d)

óvintézkedéseket kell tenni a bejövő és a kimenő állatszállítmányok közötti keresztszennyeződés megakadályozására;

| e) | a karanténlétesítményből kiengedett állatoknak meg kell felelniük a tartott szárazföldi állatok tagállamok közötti mozgatására vonatkozó uniós követelményeknek. |
| --- | --- |

e)

a karanténlétesítményből kiengedett állatoknak meg kell felelniük a tartott szárazföldi állatok tagállamok közötti mozgatására vonatkozó uniós követelményeknek.

| 2. | A főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítmények felügyeleti és ellenőrzési intézkedései tekintetében alkalmazandó, 14. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a járványfelügyeleti tervnek az állatok zoonózisokkal szembeni védelmére irányuló megfelelő intézkedéseket is tartalmaznia kell, és a tervet a létesítményben tartózkodó állatok számának és fajának, valamint a létesítményben és környékén a jegyzékbe foglalt és új betegségek tekintetében fennálló járványügyi helyzetnek a figyelembevételével kell végrehajtani és frissíteni; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a járványfelügyeleti tervnek az állatok zoonózisokkal szembeni védelmére irányuló megfelelő intézkedéseket is tartalmaznia kell, és a tervet a létesítményben tartózkodó állatok számának és fajának, valamint a létesítményben és környékén a jegyzékbe foglalt és új betegségek tekintetében fennálló járványügyi helyzetnek a figyelembevételével kell végrehajtani és frissíteni;

| b) | azon állatokat, amelyeknél a jegyzékbe foglalt és új betegségek kórokozóival való fertőzöttség vagy szennyezettség gyanúja merül fel, klinikai, laboratóriumi vagy post mortem vizsgálatnak kell alávetni; |
| --- | --- |

b)

azon állatokat, amelyeknél a jegyzékbe foglalt és új betegségek kórokozóival való fertőzöttség vagy szennyezettség gyanúja merül fel, klinikai, laboratóriumi vagy post mortem vizsgálatnak kell alávetni;

| c) | szükség szerint el kell végezni a betegségekre fogékony állatok fertőző állatbetegségekkel szembeni vakcinázását és kezelését; |
| --- | --- |

c)

szükség szerint el kell végezni a betegségekre fogékony állatok fertőző állatbetegségekkel szembeni vakcinázását és kezelését;

| d) | amennyiben azt az illetékes hatóság elrendeli, a lehetséges betegségek korai felismerésére jelzőállatokat kell használni. |
| --- | --- |

d)

amennyiben azt az illetékes hatóság elrendeli, a lehetséges betegségek korai felismerésére jelzőállatokat kell használni.

| 3. | A főemlősöktől eltérő, tartott szárazföldi állatok számára kialakított karanténlétesítményeken belül található létesítmények és felszerelések tekintetében alkalmazandó, 14. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a létesítményeket egyértelműen el kell határolni, és szabályozni kell az állatok és emberek bejutását az állatoknak fenntartott létesítményekbe; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

a létesítményeket egyértelműen el kell határolni, és szabályozni kell az állatok és emberek bejutását az állatoknak fenntartott létesítményekbe;

| b) | az állategészségügyi ellenőrzések elvégzéséért felelős személyzet számára megfelelő méretű helyiségeket kell biztosítani, beleértve az öltözőket, a zuhanyzókat és a mosdókat is; |
| --- | --- |

b)

az állategészségügyi ellenőrzések elvégzéséért felelős személyzet számára megfelelő méretű helyiségeket kell biztosítani, beleértve az öltözőket, a zuhanyzókat és a mosdókat is;

| c) | az állatok befogása, elzárása, valamint szükség esetén lefogása és elkülönítése céljából megfelelő eszközöket kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

c)

az állatok befogása, elzárása, valamint szükség esetén lefogása és elkülönítése céljából megfelelő eszközöket kell rendelkezésre bocsátani;

| d) | rendelkezésre kell állniuk a tisztításra és fertőtlenítésre alkalmas felszereléseknek és berendezéseknek; |
| --- | --- |

d)

rendelkezésre kell állniuk a tisztításra és fertőtlenítésre alkalmas felszereléseknek és berendezéseknek;

| e) | a létesítmény állatok számára fenntartott részének meg kell felelnie az alábbiaknak:






  i. | amennyiben azt az illetékes hatóság elrendeli, bizonyos állategészségügyi kockázatok kezelése érdekében rovaroktól mentesnek kell lennie, a levegőbemeneti és -kimeneti oldalon nagy hatásfokú részecskeszűrővel (HEPA-szűrő) kell rendelkeznie, továbbá belső vektorvédelemmel és dupla ajtós rendszerekkel kell ellátni, és kialakított munkafolyamatokkal kell rendelkeznie; |
| --- | --- | --- |

e)

a létesítmény állatok számára fenntartott részének meg kell felelnie az alábbiaknak:

i.

amennyiben azt az illetékes hatóság elrendeli, bizonyos állategészségügyi kockázatok kezelése érdekében rovaroktól mentesnek kell lennie, a levegőbemeneti és -kimeneti oldalon nagy hatásfokú részecskeszűrővel (HEPA-szűrő) kell rendelkeznie, továbbá belső vektorvédelemmel és dupla ajtós rendszerekkel kell ellátni, és kialakított munkafolyamatokkal kell rendelkeznie;

| ii. | fogságban tartott madarak esetében úgy kell kialakítani, hogy oda más madarak, legyek és kártevő állatok ne juthassanak be; |
| --- | --- |

ii.

fogságban tartott madarak esetében úgy kell kialakítani, hogy oda más madarak, legyek és kártevő állatok ne juthassanak be;

| iii. | légmentesen lezárhatónak kell lennie a gázosítás lehetővé tétele céljából; |
| --- | --- |

iii.

légmentesen lezárhatónak kell lennie a gázosítás lehetővé tétele céljából;

| iv. | megfelelő minőségűnek kell lennie, és úgy kell kialakítani, hogy megakadályozható legyen a kint tartózkodó állatokkal való érintkezés, és az ellenőrzéseket és a szükséges kezeléseket könnyen el lehessen végezni; |
| --- | --- |

iv.

megfelelő minőségűnek kell lennie, és úgy kell kialakítani, hogy megakadályozható legyen a kint tartózkodó állatokkal való érintkezés, és az ellenőrzéseket és a szükséges kezeléseket könnyen el lehessen végezni;

| v. | oly módon kell kialakítani, hogy a padlók, a falak és az összes többi anyag vagy felszerelés könnyen tisztítható és fertőtleníthető legyen. |
| --- | --- |

v.

oly módon kell kialakítani, hogy a padlók, a falak és az összes többi anyag vagy felszerelés könnyen tisztítható és fertőtleníthető legyen.

9. RÉSZ

A szárazföldi állatokat tartó körülhatárolt létesítmények engedélyezésére vonatkozó, 16. cikkben említett követelmények

| 1. | A szárazföldi állatokat tartó körülhatárolt létesítményekben a karantén, az elkülönítés és a biológiai biztonsági intézkedések tekintetében alkalmazandó, 16. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | csak olyan tartott szárazföldi állatokat fogadhatnak be, amelyek a faj szempontjából releváns betegségeknek megfelelő ideig karanténban voltak, és amelyek a körülhatárolt létesítményektől eltérő létesítményekből származnak; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

csak olyan tartott szárazföldi állatokat fogadhatnak be, amelyek a faj szempontjából releváns betegségeknek megfelelő ideig karanténban voltak, és amelyek a körülhatárolt létesítményektől eltérő létesítményekből származnak;

| b) | csak olyan főemlősöket fogadhatnak be, amelyek ugyanolyan szigorú szabályoknak felelnek meg, mint az Állategészségügyi Világszervezet által kiadott Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe (OIE-Kódex) 2018. évi kiadásának 6.12.4. cikkében említett szabályok; |
| --- | --- |

b)

csak olyan főemlősöket fogadhatnak be, amelyek ugyanolyan szigorú szabályoknak felelnek meg, mint az Állategészségügyi Világszervezet által kiadott Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe (OIE-Kódex) 2018. évi kiadásának 6.12.4. cikkében említett szabályok;

| c) | szükség esetén megfelelő karanténlétesítményeket kell biztosítani a más létesítményekből behozott tartott szárazföldi állatok számára. |
| --- | --- |

c)

szükség esetén megfelelő karanténlétesítményeket kell biztosítani a más létesítményekből behozott tartott szárazföldi állatok számára.

| 2. | A szárazföldi állatokat tartó körülhatárolt létesítmények felügyeleti és ellenőrzési intézkedései tekintetében alkalmazandó, 16. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a járványfelügyeleti tervnek a tartott szárazföldi állatok zoonózisokkal szembeni védelmére irányuló megfelelő intézkedéseket is tartalmaznia kell, és a tervet a létesítményben tartózkodó tartott szárazföldi állatok számának és fajának, valamint a létesítményben és környékén a jegyzékbe foglalt és új betegségek tekintetében fennálló járványügyi helyzetnek a figyelembevételével kell végrehajtani és frissíteni; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a járványfelügyeleti tervnek a tartott szárazföldi állatok zoonózisokkal szembeni védelmére irányuló megfelelő intézkedéseket is tartalmaznia kell, és a tervet a létesítményben tartózkodó tartott szárazföldi állatok számának és fajának, valamint a létesítményben és környékén a jegyzékbe foglalt és új betegségek tekintetében fennálló járványügyi helyzetnek a figyelembevételével kell végrehajtani és frissíteni;

| b) | azon tartott szárazföldi állatokat, amelyeknél a jegyzékbe foglalt és új betegségek kórokozóival való fertőzöttség vagy szennyezettség gyanúja merül fel, klinikai, laboratóriumi vagy post mortem vizsgálatnak kell alávetni; |
| --- | --- |

b)

azon tartott szárazföldi állatokat, amelyeknél a jegyzékbe foglalt és új betegségek kórokozóival való fertőzöttség vagy szennyezettség gyanúja merül fel, klinikai, laboratóriumi vagy post mortem vizsgálatnak kell alávetni;

| c) | szükség szerint el kell végezni a betegségekre fogékony tartott szárazföldi állatok fertőző betegségekkel szembeni vakcinázását és kezelését. |
| --- | --- |

c)

szükség szerint el kell végezni a betegségekre fogékony tartott szárazföldi állatok fertőző betegségekkel szembeni vakcinázását és kezelését.

| 3. | A szárazföldi állatokat tartó körülhatárolt létesítményeken belül található létesítmények és felszerelések tekintetében alkalmazandó, 16. cikkben említett követelmények a következők:






  a) | a létesítményeket egyértelműen el kell határolni, és szabályozni kell az állatok és emberek bejutását az állatoknak fenntartott létesítményekbe; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

a létesítményeket egyértelműen el kell határolni, és szabályozni kell az állatok és emberek bejutását az állatoknak fenntartott létesítményekbe;

| b) | az állatok befogása, elzárása, valamint szükség esetén lefogása és elkülönítése céljából megfelelő eszközöket kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

b)

az állatok befogása, elzárása, valamint szükség esetén lefogása és elkülönítése céljából megfelelő eszközöket kell rendelkezésre bocsátani;

| c) | az állatok elhelyezésére szolgáló helyeknek megfelelő minőségűeknek kell lenniük, és azokat úgy kell kialakítani, hogy






  i. | ne legyen lehetséges a kint tartózkodó állatokkal való érintkezés, és az ellenőrzéseket és a szükséges kezeléseket könnyen el lehessen végezni; |
| --- | --- | --- |

c)

az állatok elhelyezésére szolgáló helyeknek megfelelő minőségűeknek kell lenniük, és azokat úgy kell kialakítani, hogy

i.

ne legyen lehetséges a kint tartózkodó állatokkal való érintkezés, és az ellenőrzéseket és a szükséges kezeléseket könnyen el lehessen végezni;

| ii. | a padlók, a falak és az összes többi anyag vagy felszerelés könnyen tisztítható és fertőtleníthető legyen. |
| --- | --- |

ii.

a padlók, a falak és az összes többi anyag vagy felszerelés könnyen tisztítható és fertőtleníthető legyen.

---

II. MELLÉKLET

A KELTETŐKBEN ALKALMAZOTT MIKROBIOLÓGIAI VIZSGÁLATI PROGRAM, VALAMINT A BAROMFITARTÓ LÉTESÍTMÉNYEKBEN ÉS KELTETŐKBEN ALKALMAZOTT JÁRVÁNYFELÜGYELETI PROGRAMOK

1. RÉSZ

A 7. cikkben említett, keltetőkben alkalmazott mikrobiológiai vizsgálati program

A higiéniai ellenőrzések céljából végzett mikrobiológiai vizsgálati programnak a következőkre kell kiterjednie:

| a) | környezeti mintákat kell gyűjteni, amelyeket bakteriológiai vizsgálatnak kell alávetni; |
| --- | --- |

a)

környezeti mintákat kell gyűjteni, amelyeket bakteriológiai vizsgálatnak kell alávetni;

| b) | legalább hathetente mintát kell venni, és minden mintavételnek 60 mintát kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

b)

legalább hathetente mintát kell venni, és minden mintavételnek 60 mintát kell tartalmaznia.

2. RÉSZ

A 7. cikkben említett, keltetőkben alkalmazott és a 8. cikkben említett, baromfitartó létesítményekben alkalmazott járványfelügyeleti programok

| 1. | A járványfelügyeleti programok célja
  Annak igazolása, hogy az engedélyezett baromfitartó létesítményekben tartott állományok mentesek a 2. és 3. pontban felsorolt kórokozóktól.
  A járványfelügyeleti programnak ki kell terjednie legalább a 2. pontban említett kórokozókra és jegyzékbe foglalt tartott fajokra. |
| --- | --- |

1.

Annak igazolása, hogy az engedélyezett baromfitartó létesítményekben tartott állományok mentesek a 2. és 3. pontban felsorolt kórokozóktól.

A járványfelügyeleti programnak ki kell terjednie legalább a 2. pontban említett kórokozókra és jegyzékbe foglalt tartott fajokra.

| 2. | Járványfelügyelet az állategészségügyi szempontból releváns Salmonella-szerotípusok tekintetében






  2.1. | Az alábbi kórokozókkal való fertőzés megállapítása






  a) | Salmonella Pullorum: idetartozik a Salmonella
  enterica, enterica alfaj, Gallinarum szerotípus, Pullorum biokémiai variáns (biovariáns); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1.

Az alábbi kórokozókkal való fertőzés megállapítása

a)

Salmonella Pullorum: idetartozik a Salmonella
  enterica, enterica alfaj, Gallinarum szerotípus, Pullorum biokémiai variáns (biovariáns);

| b) | Salmonella Gallinarum: idetartozik a Salmonella enterica, enterica alfaj, Gallinarum szerotípus, Gallinarum biokémiai variáns (biovariáns); |
| --- | --- |

b)

Salmonella Gallinarum: idetartozik a Salmonella enterica, enterica alfaj, Gallinarum szerotípus, Gallinarum biokémiai variáns (biovariáns);

| c) | Salmonella arizonae: idetartozik a Salmonella enterica, arizonae alfaj, K (O18) arizonae szerocsoport. |
| --- | --- |

c)

Salmonella arizonae: idetartozik a Salmonella enterica, arizonae alfaj, K (O18) arizonae szerocsoport.

| 2.2. | Célfajok:






  a) | a Salmonella Pullorum és a Salmonella Gallinarum tekintetében: Gallus gallus, Meleagris gallopavo, Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix, Anas spp; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Célfajok:

a)

a Salmonella Pullorum és a Salmonella Gallinarum tekintetében: Gallus gallus, Meleagris gallopavo, Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix, Anas spp;

| b) | a Salmonella arizonae tekintetében: Meleagris gallopavo. |
| --- | --- |

b)

a Salmonella arizonae tekintetében: Meleagris gallopavo.

| 2.3. | Vizsgálatok: |
| --- | --- |

2.3.

Vizsgálatok:

Minden egyes állományon klinikai vizsgálatot kell végezni minden egyes tojásrakási vagy termelési időszakban, az adott betegség kimutatására legkedvezőbb időpontban.

| 2.4. | Mintavételi mátrix:






  a) | a baromfitartó létesítmény minden egyes baromfiállományából mintát kell venni, szükség szerint a következőkből:






  i. | szerológiai vizsgálat céljából: vér; |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.

Mintavételi mátrix:

a)

a baromfitartó létesítmény minden egyes baromfiállományából mintát kell venni, szükség szerint a következőkből:

i.

szerológiai vizsgálat céljából: vér;

| ii. | bakteriológiai vizsgálat céljából:






  — | post mortem szövetek, különösen a májból, a lépből, a petefészekből, a petevezetőből és a csípőbél-vakbél találkozási pontjából; |
| --- | --- | --- |

ii.

bakteriológiai vizsgálat céljából:

—

post mortem szövetek, különösen a májból, a lépből, a petefészekből, a petevezetőből és a csípőbél-vakbél találkozási pontjából;

| — | környezeti minták; |
| --- | --- |

—

környezeti minták;

| — | az élő madarak – különösen a láthatóan beteg vagy az erősen szeropozitív – madarak kloákájából vett kenetminták; |
| --- | --- |

—

az élő madarak – különösen a láthatóan beteg vagy az erősen szeropozitív – madarak kloákájából vett kenetminták;

| b) | a keltetőben bakteriológiai vizsgálat céljából veendő minták:






  i. | ki nem kelt csibék (tojáshéjban elpusztult embriók); |
| --- | --- | --- |

b)

a keltetőben bakteriológiai vizsgálat céljából veendő minták:

i.

ki nem kelt csibék (tojáshéjban elpusztult embriók);

| ii. | másodosztályú csibék; |
| --- | --- |

ii.

másodosztályú csibék;

| iii. | csibék mekóniuma; |
| --- | --- |

iii.

csibék mekóniuma;

| iv. | a keltetőgépekből, illetve a keltető faláról származó pehelytoll vagy por. |
| --- | --- |

iv.

a keltetőgépekből, illetve a keltető faláról származó pehelytoll vagy por.

| 2.5. | Mintavételi keret és a mintavétel gyakorisága:






  a) | a baromfitartó létesítményben:






  i. | a Salmonella Pullorum és a Salmonella Gallinarum tekintetében végzett mintavétel:








  Faj | A mintavétel időpontja | A mintavételezendő madarak száma/A környezeti minták száma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyészbaromfi | Haszonbaromfi |
| Gallus gallus, Meleagris gallopavo, Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix és Anas spp | A tojásrakás idején | A termelés alatt legalább évente egyszer | 60 |

2.5.

Mintavételi keret és a mintavétel gyakorisága:

a)

a baromfitartó létesítményben:

i.

a Salmonella Pullorum és a Salmonella Gallinarum tekintetében végzett mintavétel:

Faj

A mintavétel időpontja

A mintavételezendő madarak száma/A környezeti minták száma

Tenyészbaromfi

Haszonbaromfi

Gallus gallus, Meleagris gallopavo, Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix és Anas spp

A tojásrakás idején

A termelés alatt legalább évente egyszer

60

| ii. | a Salmonella arizonae tekintetében végzett mintavétel:








  Faj | A mintavétel időpontja | A mintavételezendő madarak száma/A környezeti minták száma |
| --- | --- | --- | --- |
| Tenyészbaromfi | Haszonbaromfi |
| Meleagris gallopavo | A tojásrakás idején | A termelés alatt legalább évente egyszer | 60 |

ii.

a Salmonella arizonae tekintetében végzett mintavétel:

Faj

A mintavétel időpontja

A mintavételezendő madarak száma/A környezeti minták száma

Tenyészbaromfi

Haszonbaromfi

Meleagris gallopavo

A tojásrakás idején

A termelés alatt legalább évente egyszer

60

| iii. | az i. és ii. alpontoknak megfelelően mintavételezendő madarak számát az illetékes hatóság hozzáigazíthatja a fertőzésnek az érintett tagállamban ismert előfordulási gyakoriságához, valamint a fertőzésnek a létesítményben való korábbi előfordulásaihoz. Ugyanakkor a fertőzés kimutatását célzó szerológiai/bakteriológiai vizsgálatok céljára mindig statisztikailag érvényes számú mintát kell venni; |
| --- | --- |

iii.

az i. és ii. alpontoknak megfelelően mintavételezendő madarak számát az illetékes hatóság hozzáigazíthatja a fertőzésnek az érintett tagállamban ismert előfordulási gyakoriságához, valamint a fertőzésnek a létesítményben való korábbi előfordulásaihoz. Ugyanakkor a fertőzés kimutatását célzó szerológiai/bakteriológiai vizsgálatok céljára mindig statisztikailag érvényes számú mintát kell venni;

| b) | a keltetőben legalább hathetente mintát kell venni és azt meg kell vizsgálni. A vizsgálatnak legalább az alábbiakat tartalmaznia kell:






  i. | egyesített minta az egyes keltetőgépekből származó csibék pehelytollából és mekóniumából; |
| --- | --- | --- |

b)

a keltetőben legalább hathetente mintát kell venni és azt meg kell vizsgálni. A vizsgálatnak legalább az alábbiakat tartalmaznia kell:

i.

egyesített minta az egyes keltetőgépekből származó csibék pehelytollából és mekóniumából;

és

| ii. | a következőkből vett minta:






  — | a mintavétel napján a keltetőgépben található 10 másodosztályú és 10 tojáshéjban elpusztult csirke minden egyes állományból; |
| --- | --- | --- |

ii.

a következőkből vett minta:

—

a mintavétel napján a keltetőgépben található 10 másodosztályú és 10 tojáshéjban elpusztult csirke minden egyes állományból;

vagy pedig

| — | a mintavétel napján a keltetőgépben található 20 másodosztályú csirke minden egyes állományból. |
| --- | --- |

—

a mintavétel napján a keltetőgépben található 20 másodosztályú csirke minden egyes állományból.

| 2.6. | A minták feldolgozása és vizsgálati módszerek:






  a) | az összegyűjtött mintákat a következőknek kell alávetni:






  i. | szerológiai vizsgálat (1); |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.

A minták feldolgozása és vizsgálati módszerek:

a)

az összegyűjtött mintákat a következőknek kell alávetni:

i.

szerológiai vizsgálat (1);

| ii. | bakteriológiai vizsgálat az i. pontban említett szerológiai vizsgálat alternatívájaként vagy kiegészítéseként; ugyanakkor a bakteriológiai vizsgálat esetében nem vehetők minták olyan baromfiból vagy tojásokból, amelyeket a vizsgálatot megelőző két-három hétben antimikrobiális szerrel kezeltek; |
| --- | --- |

ii.

bakteriológiai vizsgálat az i. pontban említett szerológiai vizsgálat alternatívájaként vagy kiegészítéseként; ugyanakkor a bakteriológiai vizsgálat esetében nem vehetők minták olyan baromfiból vagy tojásokból, amelyeket a vizsgálatot megelőző két-három hétben antimikrobiális szerrel kezeltek;

| b) | az összegyűjtött mintákat a következőképpen kell feldolgozni:






  i. | szelenit-cisztein táplevesben való közvetlen dúsítás a fekália-/mekónium- és a bélminták esetében, vagy pedig egyéb megfelelő közegek azon minták esetében, amelyeknél konkurens flóra várható; |
| --- | --- | --- |

b)

az összegyűjtött mintákat a következőképpen kell feldolgozni:

i.

szelenit-cisztein táplevesben való közvetlen dúsítás a fekália-/mekónium- és a bélminták esetében, vagy pedig egyéb megfelelő közegek azon minták esetében, amelyeknél konkurens flóra várható;

| ii. | nem szelektív elődúsítást követően szója alapú Rappaport-Vassiliadis (RVS) táplevesben vagy Müller-Kauffmann tetrationát-novobiocin (MKTTn) táplevesben való szelektív dúsítás olyan minták (például tojásban elpusztult embriók) esetében, amelyeknél várhatóan minimális a konkurens flóra; |
| --- | --- |

ii.

nem szelektív elődúsítást követően szója alapú Rappaport-Vassiliadis (RVS) táplevesben vagy Müller-Kauffmann tetrationát-novobiocin (MKTTn) táplevesben való szelektív dúsítás olyan minták (például tojásban elpusztult embriók) esetében, amelyeknél várhatóan minimális a konkurens flóra;

| iii. | aszeptikus módon gyűjtött szövetek közvetlen lemeztenyésztése minimálisan szelektív agaron, például MacConkey agaron; |
| --- | --- |

iii.

aszeptikus módon gyűjtött szövetek közvetlen lemeztenyésztése minimálisan szelektív agaron, például MacConkey agaron;

| iv. | a Salmonella Pullorum és a Salmonella Gallinarum nem szaporodik könnyen a módosított, félig szilárd Rappaport Vassiliadis (MSRV) közegben, melyet a zoonotikus Salmonella spp. ellenőrzésére használnak az Unióban, a Salmonella arizonae viszont igen; |
| --- | --- |

iv.

a Salmonella Pullorum és a Salmonella Gallinarum nem szaporodik könnyen a módosított, félig szilárd Rappaport Vassiliadis (MSRV) közegben, melyet a zoonotikus Salmonella spp. ellenőrzésére használnak az Unióban, a Salmonella arizonae viszont igen;

| v. | a kimutatási technikáknak alkalmasnak kell lenniük a Salmonella Pullorum és Salmonella Gallinarum okozta fertőzésekre való szerológiai reakcióknak a Salmonella Enteritidis vakcina alkalmazásából adódó szerológiai reakcióktól történő megkülönböztetésére abban az esetben, ha e vakcina került felhasználásra (2). Emiatt nem lehet ilyen vakcinát használni, ha szerológiai megfigyelést kell alkalmazni. Ha vakcinát használtak, akkor bakterológiai vizsgálatot kell alkalmazni, de az alkalmazott megerősítő módszernek alkalmasnak kell lennie az élő vakcinatörzseknek a vadtörzsektől való megkülönböztetésére. |
| --- | --- |

v.

a kimutatási technikáknak alkalmasnak kell lenniük a Salmonella Pullorum és Salmonella Gallinarum okozta fertőzésekre való szerológiai reakcióknak a Salmonella Enteritidis vakcina alkalmazásából adódó szerológiai reakcióktól történő megkülönböztetésére abban az esetben, ha e vakcina került felhasználásra (2). Emiatt nem lehet ilyen vakcinát használni, ha szerológiai megfigyelést kell alkalmazni. Ha vakcinát használtak, akkor bakterológiai vizsgálatot kell alkalmazni, de az alkalmazott megerősítő módszernek alkalmasnak kell lennie az élő vakcinatörzseknek a vadtörzsektől való megkülönböztetésére.

| 2.7. | Eredmények:
  Egy állomány akkor tekinthető pozitívnak, ha a 2.3–2.6. pont szerint elvégzett vizsgálat pozitív eredményt ad, és ezt követően egy megfelelő típusú második vizsgálat megerősíti a kórokozók általi fertőzést. |
| --- | --- |

2.7.

Eredmények:

Egy állomány akkor tekinthető pozitívnak, ha a 2.3–2.6. pont szerint elvégzett vizsgálat pozitív eredményt ad, és ezt követően egy megfelelő típusú második vizsgálat megerősíti a kórokozók általi fertőzést.

| 3. | Járványfelügyelet a baromfik szempontjából releváns Mycoplasma spp. tekintetében:






  3.1. | Az alábbi kórokozókkal való fertőzés megállapítása:






  a) | Mycoplasma gallisepticum; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

3.1.

Az alábbi kórokozókkal való fertőzés megállapítása:

a)

Mycoplasma gallisepticum;

| b) | Mycoplasma meleagridis. |
| --- | --- |

b)

Mycoplasma meleagridis.

| 3.2. | Célfajok:






  a) | Mycoplasma gallisepticum: Gallus gallus, Meleagris gallopavo; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Célfajok:

a)

Mycoplasma gallisepticum: Gallus gallus, Meleagris gallopavo;

| b) | Mycoplasma meleagridis: Meleagris gallopavo. |
| --- | --- |

b)

Mycoplasma meleagridis: Meleagris gallopavo.

| 3.3. | Vizsgálatok:
  Minden egyes állományon klinikai vizsgálatot kell végezni minden egyes tojásrakási vagy termelési időszakban, az adott betegség kimutatására legkedvezőbb időpontban. |
| --- | --- |

3.3.

Vizsgálatok:

Minden egyes állományon klinikai vizsgálatot kell végezni minden egyes tojásrakási vagy termelési időszakban, az adott betegség kimutatására legkedvezőbb időpontban.

| 3.4. | Mintavételi mátrix:
  a baromfitartó létesítmény minden egyes baromfiállományából mintát kell venni, szükség szerint a következőkből:






  a) | vér; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Mintavételi mátrix:

a baromfitartó létesítmény minden egyes baromfiállományából mintát kell venni, szükség szerint a következőkből:

a)

vér;

| b) | sperma; |
| --- | --- |

b)

sperma;

| c) | a légcsőből, a choanából vagy a kloákából vett kenetminták; |
| --- | --- |

c)

a légcsőből, a choanából vagy a kloákából vett kenetminták;

| d) | post mortem szövetek, különösen a sérült naposcsibék légzsákjaiból; |
| --- | --- |

d)

post mortem szövetek, különösen a sérült naposcsibék légzsákjaiból;

| e) | különösen a Mycoplasma meleagridis kimutatására: a pulykák petevezetője és pénisze. |
| --- | --- |

e)

különösen a Mycoplasma meleagridis kimutatására: a pulykák petevezetője és pénisze.

| 3.5. | Mintavételi keret és a mintavétel gyakorisága:






  a) | a Mycoplasma gallisepticum tekintetében végzett mintavétel:








  Faj | A mintavétel időpontja | A mintavételezendő madarak száma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyészbaromfi | Haszonbaromfi |
| Gallus gallus | • | 16 hetes korban |

3.5.

Mintavételi keret és a mintavétel gyakorisága:

a)

a Mycoplasma gallisepticum tekintetében végzett mintavétel:

Faj

A mintavétel időpontja

A mintavételezendő madarak száma

Tenyészbaromfi

Haszonbaromfi

Gallus gallus

•

16 hetes korban

| • | a tojásrakás idején |
| --- | --- |

•

a tojásrakás idején

| • | majd ezt követően 90 naponta |
| --- | --- |

•

majd ezt követően 90 naponta

a termelés alatt 90 naponta

| • | 60 |
| --- | --- |

•

60

| • | 60 |
| --- | --- |

•

60

| • | 60 |
| --- | --- |

•

60

Meleagris gallopavo

| • | 20 hetes korban |
| --- | --- |

•

20 hetes korban

| • | a tojásrakás idején |
| --- | --- |

•

a tojásrakás idején

| • | majd ezt követően 90 naponta |
| --- | --- |

•

majd ezt követően 90 naponta

a termelés alatt 90 naponta

| • | 60 |
| --- | --- |

•

60

| • | 60 |
| --- | --- |

•

60

| • | 60 |
| --- | --- |

•

60

| b) | a Mycoplasma meleagridis tekintetében végzett mintavétel:








  Faj | A mintavétel időpontja | A mintavételezendő madarak száma |
| --- | --- | --- | --- |
| Tenyészbaromfi | Haszonbaromfi |
| Meleagris gallopavo | • | 20 hetes korban |

b)

a Mycoplasma meleagridis tekintetében végzett mintavétel:

Faj

A mintavétel időpontja

A mintavételezendő madarak száma

Tenyészbaromfi

Haszonbaromfi

Meleagris gallopavo

•

20 hetes korban

| • | a tojásrakás idején |
| --- | --- |

•

a tojásrakás idején

| • | majd ezt követően 90 naponta |
| --- | --- |

•

majd ezt követően 90 naponta

a termelés alatt 90 naponta

| • | 60 |
| --- | --- |

•

60

| • | 60 |
| --- | --- |

•

60

| • | 60 |
| --- | --- |

•

60

| c) | az a) és b) pontnak megfelelően mintavételezendő madarak számát az illetékes hatóság hozzáigazíthatja a fertőzésnek az érintett tagállamban ismert előfordulási gyakoriságához, valamint a fertőzésnek a létesítményben való korábbi előfordulásaihoz. A szerológiai/bakteriológiai vizsgálatok céljára azonban mindig statisztikailag érvényes számú mintát kell venni. |
| --- | --- |

c)

az a) és b) pontnak megfelelően mintavételezendő madarak számát az illetékes hatóság hozzáigazíthatja a fertőzésnek az érintett tagállamban ismert előfordulási gyakoriságához, valamint a fertőzésnek a létesítményben való korábbi előfordulásaihoz. A szerológiai/bakteriológiai vizsgálatok céljára azonban mindig statisztikailag érvényes számú mintát kell venni.

| 3.6. | Vizsgálatok, mintavétel és vizsgálati módszerek:
  A fertőzés kimutatására szolgáló szerológiai, bakteriológiai és molekuláris vizsgálatokat az illetékes hatóság által elismert validált módszerekkel kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.6.

Vizsgálatok, mintavétel és vizsgálati módszerek:

A fertőzés kimutatására szolgáló szerológiai, bakteriológiai és molekuláris vizsgálatokat az illetékes hatóság által elismert validált módszerekkel kell elvégezni.

| 3.7. | Eredmények:
  Egy állomány akkor tekinthető pozitívnak, ha a 3.3–3.6. pont szerint elvégzett vizsgálat pozitív eredményt ad, és ezt követően egy megfelelő típusú második vizsgálat megerősíti a kórokozók általi fertőzést. |
| --- | --- |

3.7.

Eredmények:

Egy állomány akkor tekinthető pozitívnak, ha a 3.3–3.6. pont szerint elvégzett vizsgálat pozitív eredményt ad, és ezt követően egy megfelelő típusú második vizsgálat megerősíti a kórokozók általi fertőzést.

3. RÉSZ

A diagnosztikai technikákra vonatkozó további információk

Az e melléklet 1. és 2. részében előírt vizsgálatok elvégzésére az illetékes hatóság által kijelölt laboratóriumok a diagnosztikai technikák tekintetében további részleteket olvashatnak az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) által kiadott, „A szárazföldi állatoknál alkalmazott diagnosztikai vizsgálatok és vakcinák kézikönyve” című dokumentum 2018. évi kiadásában.

---

(1)  A Galliformes rend fajaitól eltérő madárfajok esetében az elvégzett szerológiai vizsgálatok esetenként elfogadhatatlanul magas arányban adnak hamis pozitív reakciókat.

(2)  Jelenleg nem létezik olyan vizsgálat, amellyel meg lehetne különböztetni a Salmonella Pullorum és a Salmonella Gallinarum fertőzésre való reakciót az e szerotípus esetében alkalmazott vakcinára való reakciótól.

---

III. MELLÉKLET

A TARTOTT SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK AZONOSÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK

A tartott szárazföldi állatok azonosítására szolgáló eszközök a következők:

| a) | hagyományos füljelző; |
| --- | --- |

a)

hagyományos füljelző;

| b) | hagyományos csüdszalag; |
| --- | --- |

b)

hagyományos csüdszalag;

| c) | elektronikus füljelző; |
| --- | --- |

c)

elektronikus füljelző;

| d) | bendőbólusz; |
| --- | --- |

d)

bendőbólusz;

| e) | befecskendezhető válaszjeladó; |
| --- | --- |

e)

befecskendezhető válaszjeladó;

| f) | elektronikus csüdszalag; |
| --- | --- |

f)

elektronikus csüdszalag;

| g) | tetoválás; |
| --- | --- |

g)

tetoválás;

| h) | lábgyűrű. |
| --- | --- |

h)

lábgyűrű.

---

HATÁROZATOK

| 2019.12.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/170 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/170

---

A TANÁCS (EU) 2019/2036 HATÁROZATA

(2019. november 25.)

a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsában a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 17. függelékének (Védelem) 17. módosítása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (a továbbiakban: Chicagói Egyezmény), amely a nemzetközi légi közlekedés szabályozza, 1947. április 4-én lépett hatályba. Az egyezmény létrehozta a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet (ICAO). |
| --- | --- |

(1)

A nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (a továbbiakban: Chicagói Egyezmény), amely a nemzetközi légi közlekedés szabályozza, 1947. április 4-én lépett hatályba. Az egyezmény létrehozta a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet (ICAO).

| (2) | Az uniós tagállamok a Chicagói Egyezmény szerződő felei és az ICAO tagállamai, míg az Unió megfigyelői státusszal rendelkezik bizonyos ICAO testületekben, többek között a Közgyűlésben és más technikai testületekben. |
| --- | --- |

(2)

Az uniós tagállamok a Chicagói Egyezmény szerződő felei és az ICAO tagállamai, míg az Unió megfigyelői státusszal rendelkezik bizonyos ICAO testületekben, többek között a Közgyűlésben és más technikai testületekben.

| (3) | A Chicagói Egyezmény 54. cikkének (1) pontja értelmében az ICAO Tanács nemzetközi szabványokat és ajánlott gyakorlatokat fogadhat el. |
| --- | --- |

(3)

A Chicagói Egyezmény 54. cikkének (1) pontja értelmében az ICAO Tanács nemzetközi szabványokat és ajánlott gyakorlatokat fogadhat el.

| (4) | Az ICAO 2019. július 4-én az AS8/2.1-19/48 sz. körlevél útján tájékoztatta a ICAO tagállamait arról, hogy a Chicagói Egyezmény 17. függelékének (Védelem) 17. módosítására irányuló javaslatot az ICAO Tanács 2019. november 18 és 29. között tartandó 218. ülésszakán fogják elfogadás céljából előterjeszteni, és a módosítás a tervek szerint 2020 júliusától lenne alkalmazandó. A 17. függelék 17. módosítása a sebezhetőségi értékelésekre, az államok és az érdekelt felek közötti információmegosztásra, a képzési programokra és tanúsítási rendszerekre, a belépés ellenőrzésére, a személyzet átvizsgálására, valamint egyéb szerkesztési módosításokra vonatkozó új vagy felülvizsgált rendelkezésekre terjed ki. Az AS8/2.1-19/48 sz. körlevél elindította az ICAO tagállamok számára a 17. függelék 17. módosítását tárgyaló konzultációs időszakot, amely 2019. október 4-én zárul le. |
| --- | --- |

(4)

Az ICAO 2019. július 4-én az AS8/2.1-19/48 sz. körlevél útján tájékoztatta a ICAO tagállamait arról, hogy a Chicagói Egyezmény 17. függelékének (Védelem) 17. módosítására irányuló javaslatot az ICAO Tanács 2019. november 18 és 29. között tartandó 218. ülésszakán fogják elfogadás céljából előterjeszteni, és a módosítás a tervek szerint 2020 júliusától lenne alkalmazandó. A 17. függelék 17. módosítása a sebezhetőségi értékelésekre, az államok és az érdekelt felek közötti információmegosztásra, a képzési programokra és tanúsítási rendszerekre, a belépés ellenőrzésére, a személyzet átvizsgálására, valamint egyéb szerkesztési módosításokra vonatkozó új vagy felülvizsgált rendelkezésekre terjed ki. Az AS8/2.1-19/48 sz. körlevél elindította az ICAO tagállamok számára a 17. függelék 17. módosítását tárgyaló konzultációs időszakot, amely 2019. október 4-én zárul le.

| (5) | A 17. függelék módosításait az ICAO légiközlekedés-védelmi csoportja készítette elő, amelynek nyolc uniós tagállami szakértő is aktív tagja, a javasolt módosításokat pedig az ICAO Tanács 217. ülésszakán nyújtották be jóváhagyásra. Az ICAO tagállamai konzultációjának lezárultával a 17. függelék 17. módosítását az ICAO Tanács 218. ülésszakán feltehetőlegel fogják fogadni. |
| --- | --- |

(5)

A 17. függelék módosításait az ICAO légiközlekedés-védelmi csoportja készítette elő, amelynek nyolc uniós tagállami szakértő is aktív tagja, a javasolt módosításokat pedig az ICAO Tanács 217. ülésszakán nyújtották be jóváhagyásra. Az ICAO tagállamai konzultációjának lezárultával a 17. függelék 17. módosítását az ICAO Tanács 218. ülésszakán feltehetőlegel fogják fogadni.

| (6) | Módosításának elfogagását követően a 17. függelék az ICAO valamennyi államára nézve kötelező leszn, beleértve az összes uniós tagállamot is, a Chicagói Egyezményben meghatározott feltételek között. A Chicagói Egyezmény 38. cikke előírja a szerződő felek számára, hogy valamely nemzetközi szabványtól vagy ajánlott gyakorlattól való eltérés esetén értesítsék az ICAO-t a különbségek bejelentését célzó eljárás útján. Ezért helyénvaló meghatározni az ICAO Tanácsban a 17. függelék 17. módosítása tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspontot |
| --- | --- |

(6)

Módosításának elfogagását követően a 17. függelék az ICAO valamennyi államára nézve kötelező leszn, beleértve az összes uniós tagállamot is, a Chicagói Egyezményben meghatározott feltételek között. A Chicagói Egyezmény 38. cikke előírja a szerződő felek számára, hogy valamely nemzetközi szabványtól vagy ajánlott gyakorlattól való eltérés esetén értesítsék az ICAO-t a különbségek bejelentését célzó eljárás útján. Ezért helyénvaló meghatározni az ICAO Tanácsban a 17. függelék 17. módosítása tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspontot

| (7) | Az ICAO Tanácsban az Unió által képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt mellékletben került meghatározásra, és az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai a ICAO-nak |
| --- | --- |

(7)

Az ICAO Tanácsban az Unió által képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt mellékletben került meghatározásra, és az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai a ICAO-nak

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) Tanácsában a nemzetközi polgári repülésről szóló Egyezmény 17. függelékének (Védelem) 17. módosítása tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt mellékletben került meghatározásra.

2. cikk

Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai az ICAO Tanácsnak.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsában a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (Chicagói Egyezmény) 17. függelékének (Védelem) 17. módosítása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspont

Általános elvek

Általános elvek

A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) tevékenységeinek keretében a Chicagói Egyezmény 17. függelékének (Védelem) szabványok és ajánlott gyakorlatok kidolgozásával járó felülvizsgálata (17. módosítás) tekintetében a tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva:

| a) | az Unió légiközlekedés-védelmi politikája keretében kitűzött célokkal összhangban, nevezetesen a személyek és az áruk Európai Unión belüli védelme, valamint a polgári légi járművek elleni jogellenes, a polgári légi közlekedés védelmét veszélyeztető cselekmények megakadályozása érdekében járnak el; |
| --- | --- |

a)

az Unió légiközlekedés-védelmi politikája keretében kitűzött célokkal összhangban, nevezetesen a személyek és az áruk Európai Unión belüli védelme, valamint a polgári légi járművek elleni jogellenes, a polgári légi közlekedés védelmét veszélyeztető cselekmények megakadályozása érdekében járnak el;

| b) | a polgári légi közlekedés jogellenes cselekményekkel szembeni védelmét szolgáló közös szabályok alkalmazásával és érvényesítésével globális szinten hozzájárulnak a légi közlekedés fokozott védelméhez; |
| --- | --- |

b)

a polgári légi közlekedés jogellenes cselekményekkel szembeni védelmét szolgáló közös szabályok alkalmazásával és érvényesítésével globális szinten hozzájárulnak a légi közlekedés fokozott védelméhez;

| c) | az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 2016. szeptember 22-i 2309 sz. határozatával (1) összhangban továbbra is támogatják az ICAO-nak a polgári légi közlekedés jogellenes cselekményekkel szembeni védelmét szolgáló szabványok kidolgozására irányuló tevékenységét. |
| --- | --- |

c)

az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 2016. szeptember 22-i 2309 sz. határozatával (1) összhangban továbbra is támogatják az ICAO-nak a polgári légi közlekedés jogellenes cselekményekkel szembeni védelmét szolgáló szabványok kidolgozására irányuló tevékenységét.

1

A 17. függelék (Védelem) felülvizsgálata (17. módosítás) vonatkozásában képviselendő álláspont: A tagállamok – az Unió érdekében együttesen eljárva – támogatják a 17. függelékkel kapcsolatban javasolt 17. módosítást.

A 17. függelék (Védelem) felülvizsgálata (17. módosítás) vonatkozásában képviselendő álláspont:

---

(1)  A Biztonsági Tanács 2016. szeptember 22-i 7775. ülésén elfogadott 2309 (2016) sz. határozat: A nemzetközi békét és biztonságot veszélyeztető terrorista cselekmények által okozott fenyegetések: a légi közlekedés védelme.

1

---

Helyesbítések

| 2019.12.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 314/173 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 314/173

---

Corrigendum to Commission Implementing Regulation (EU) 2019/1982 of 28 November 2019 making certain imports of threaded tube or pipe cast fittings, of malleable cast iron and spheroidal graphite cast iron originating in the People’s Republic of China subject to registration following the re-opening of the investigation in order to implement the judgment of 20 September 2019, in case T-650/17, with regard to Implementing Regulation (EU) 2017/1146 re-imposing a definitive anti-dumping duty on imports of threaded tube or pipe cast fittings, of malleable cast iron and spheroidal graphite cast iron, originating in the People’s Republic of China, manufactured by Jinan Meide Castings Co., Ltd

(Official Journal of the European Union L 308 of 29 November 2019)

Recital (8) is replaced with the following:

| ‘(8) | Following the General Court’s judgment, the Commission decided by means of a Notice (*1) (‘the re-opening Notice’), to partially re-open the anti-dumping investigation concerning imports of threaded tube or pipe cast fittings, of malleable cast iron, that led to the adoption of the anti-dumping Regulation at issue and to resume it at the point at which the irregularity occurred. The re-opening is limited in scope to the implementation of the judgment of the General Court with regard to Jinan Meide. |
| --- | --- |

‘(8)

Following the General Court’s judgment, the Commission decided by means of a Notice (*1) (‘the re-opening Notice’), to partially re-open the anti-dumping investigation concerning imports of threaded tube or pipe cast fittings, of malleable cast iron, that led to the adoption of the anti-dumping Regulation at issue and to resume it at the point at which the irregularity occurred. The re-opening is limited in scope to the implementation of the judgment of the General Court with regard to Jinan Meide.

---

(*1)  Notice of re-opening the investigation following the judgment of 20 September 2019, in Case T‐650/17, with regard to Commission Implementing Regulation (EU) 2017/1146 of 28 June 2017 re-imposing a definitive anti-dumping duty on imports of threaded tube or pipe cast fittings, of malleable cast iron and spheroidal graphite cast iron, originating in the People's Republic of China, manufactured by Jinan Meide Castings Co., Ltd (OJ C 403, 29.11.2019, p. 63).’

*1

---