# Euroopa Liidu L 310/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 310 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik2. detsember 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 310

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik2. detsember 2019

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv (EL) 2019/1995, 21. november 2019, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ kaupade kaugmüüki ja teatavaid omamaiseid kaubatarneid käsitlevate sätete osas | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv (EL) 2019/1995, 21. november 2019, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ kaupade kaugmüüki ja teatavaid omamaiseid kaubatarneid käsitlevate sätete osas

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1996, 28. november 2019, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Tai Kuningriigist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1997, 29. november 2019, millega taasalustatakse uurimist pärast 19. septembril 2019. aastal kohtuasjas C-251/18: Trace Sport SAS tehtud kohtuotsust seoses nõukogu 29. mai 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 501/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes määrusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte | 29 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni Rakendusotsus (EL) 2019/1998, 28. november 2019, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/320 seoses seenega Batrachochytrium salamandrivorans salamandrite suhtes kohaldatavate loomatervishoiu meetmete kohaldamisaja osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8551 all)

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisjoni Rakendusotsus (EL) 2019/1999, 28. november 2019, millega muudetakse otsust 2005/51/EÜ seoses ajavahemikuga, mille jooksul tohib tuua Euroopa Liitu pestitsiidide või püsivate orgaaniliste saasteainetega saastunud pinnast saastest puhastamise eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8555 all) | 37 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/2000, 28. november 2019, milles sätestatakse vorm andmete esitamiseks toidujäätmete kohta ja kvaliteedikontrolli aruande esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8577 all)

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/2001, 28. november 2019, millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ piirikontrollipunktide nimekirja ja süsteemi TRACES kuuluvate veterinaarasutuste loetelu osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8579 all)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisjoni Rakendusotsus (EL, Euratom) 2019/2002, 28. november 2019, seoses Bulgaariale antud loaga jätkata kuni 2023. aasta lõpuni teatavate ligikaudsete arvestuste kasutamist käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel seoses rahvusvahelise reisijateveoga
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8590 all) | 50 |
| | * | Komisjoni Rakendusotsus (EL, Euratom) 2019/2003, 28. november 2019, seoses Iirimaale antud loaga jätkata kuni 2023. aasta lõpuni teatavate ligikaudsete arvestuste kasutamist käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel seoses reisijateveoga
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8593 all) | 52 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL, Euratom) 2019/2004, 28. november 2019, millega muudetakse otsust 2005/872/EÜ, Euratom seoses Tšehhi Vabariigile antud loaga kasutada käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel reisijateveo puhul teatavaid ligikaudseid arvestusi
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8595 all) | 54 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/2005, 29. november 2019, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta liikmesriikides 2017. aastal | 56 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2019/2006, 29. november 2019, mis käsitleb Iirimaa osalemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta | 59 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1996, 28. november 2019, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Tai Kuningriigist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1997, 29. november 2019, millega taasalustatakse uurimist pärast 19. septembril 2019. aastal kohtuasjas C-251/18: Trace Sport SAS tehtud kohtuotsust seoses nõukogu 29. mai 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 501/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes määrusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte

29

OTSUSED

*

Komisjoni Rakendusotsus (EL) 2019/1998, 28. november 2019, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/320 seoses seenega Batrachochytrium salamandrivorans salamandrite suhtes kohaldatavate loomatervishoiu meetmete kohaldamisaja osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8551 all)

   (
  1
  )

Batrachochytrium salamandrivorans

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8551 all)

1

35

*

Komisjoni Rakendusotsus (EL) 2019/1999, 28. november 2019, millega muudetakse otsust 2005/51/EÜ seoses ajavahemikuga, mille jooksul tohib tuua Euroopa Liitu pestitsiidide või püsivate orgaaniliste saasteainetega saastunud pinnast saastest puhastamise eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8555 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8555 all)

37

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/2000, 28. november 2019, milles sätestatakse vorm andmete esitamiseks toidujäätmete kohta ja kvaliteedikontrolli aruande esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8577 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8577 all)

1

39

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/2001, 28. november 2019, millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ piirikontrollipunktide nimekirja ja süsteemi TRACES kuuluvate veterinaarasutuste loetelu osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8579 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8579 all)

1

46

*

Komisjoni Rakendusotsus (EL, Euratom) 2019/2002, 28. november 2019, seoses Bulgaariale antud loaga jätkata kuni 2023. aasta lõpuni teatavate ligikaudsete arvestuste kasutamist käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel seoses rahvusvahelise reisijateveoga
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8590 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8590 all)

50

*

Komisjoni Rakendusotsus (EL, Euratom) 2019/2003, 28. november 2019, seoses Iirimaale antud loaga jätkata kuni 2023. aasta lõpuni teatavate ligikaudsete arvestuste kasutamist käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel seoses reisijateveoga
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8593 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8593 all)

52

*

Komisjoni rakendusotsus (EL, Euratom) 2019/2004, 28. november 2019, millega muudetakse otsust 2005/872/EÜ, Euratom seoses Tšehhi Vabariigile antud loaga kasutada käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel reisijateveo puhul teatavaid ligikaudseid arvestusi
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8595 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8595 all)

54

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/2005, 29. november 2019, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta liikmesriikides 2017. aastal

56

*

Komisjoni otsus (EL) 2019/2006, 29. november 2019, mis käsitleb Iirimaa osalemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 2.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/1

---

NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2019/1995,

21. november 2019,

millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ kaupade kaugmüüki ja teatavaid omamaiseid kaubatarneid käsitlevate sätete osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ, (3) nagu seda on muudetud nõukogu direktiiviga (EL) 2017/2455, (4) on sätestatud, et kui maksukohustuslane teeb elektroonilise liidese, nagu turu, platvormi, portaali või muu sarnase vahendi abil võimalikuks kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüügi saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 150 eurot, või ühendusesisese kaupade tarne maksukohustuslaselt, kelle asukoht ei ole ühenduses, mittemaksukohustuslasele, loetakse, et tarne võimalikuks teinud maksukohustuslane on saanud ja tarninud need kaubad ise. Kuna kõnealune direktiiv jagab ühe tarne kaheks, on vaja kindlaks määrata, millise tarnega seostada kaupade lähetamine või vedu, et määrata nõuetekohaselt kindlaks nende tarnekoht. Lisaks tuleb tagada, et nimetatud kahe tarne maksustatav teokoosseis toimuks samal ajal. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ, (3) nagu seda on muudetud nõukogu direktiiviga (EL) 2017/2455, (4) on sätestatud, et kui maksukohustuslane teeb elektroonilise liidese, nagu turu, platvormi, portaali või muu sarnase vahendi abil võimalikuks kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüügi saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 150 eurot, või ühendusesisese kaupade tarne maksukohustuslaselt, kelle asukoht ei ole ühenduses, mittemaksukohustuslasele, loetakse, et tarne võimalikuks teinud maksukohustuslane on saanud ja tarninud need kaubad ise. Kuna kõnealune direktiiv jagab ühe tarne kaheks, on vaja kindlaks määrata, millise tarnega seostada kaupade lähetamine või vedu, et määrata nõuetekohaselt kindlaks nende tarnekoht. Lisaks tuleb tagada, et nimetatud kahe tarne maksustatav teokoosseis toimuks samal ajal.

| (2) | Kui maksukohustuslane, kes teeb elektroonilise liidese abil võimalikuks kaupade tarne ühenduses asuvale mittemaksukohustuslasele, võib vastavalt kehtivatele õigusnormidele arvata maha ühendusevälisele tarnijale makstud käibemaksu, siis on oht, et viimane ei pruugi maksta käibemaksu maksuhaldurile. Sellise ohu vältimiseks peaks elektroonilise liidese abil kaupu müüvalt tarnijalt pärit tarne olema käibemaksust vabastatud, samas kui talle tuleks anda õigus arvata maha sisendkäibemaks, mille ta maksis seoses tarnitud kauba ostmise või importimisega. Sel eesmärgil peaks tarnija olema alati registreeritud liikmesriigis, kus ta need kaubad soetas või kuhu ta need importis. |
| --- | --- |

(2)

Kui maksukohustuslane, kes teeb elektroonilise liidese abil võimalikuks kaupade tarne ühenduses asuvale mittemaksukohustuslasele, võib vastavalt kehtivatele õigusnormidele arvata maha ühendusevälisele tarnijale makstud käibemaksu, siis on oht, et viimane ei pruugi maksta käibemaksu maksuhaldurile. Sellise ohu vältimiseks peaks elektroonilise liidese abil kaupu müüvalt tarnijalt pärit tarne olema käibemaksust vabastatud, samas kui talle tuleks anda õigus arvata maha sisendkäibemaks, mille ta maksis seoses tarnitud kauba ostmise või importimisega. Sel eesmärgil peaks tarnija olema alati registreeritud liikmesriigis, kus ta need kaubad soetas või kuhu ta need importis.

| (3) | Ühendusevälised tarnijad, kes kasutavad kaupade müümiseks elektroonilist liidest, võivad omada varusid mitmes liikmesriigis ja lisaks ühendusesisesele kaupade kaugmüügile tarnida nendest varudest kaupu ka sama liikmesriigi tarbijatele. Praegu ei ole sellised tarned hõlmatud erikorraga, mida kohaldatakse ühendusesisesele kaupade kaugmüügile ja teenustele, mida osutavad maksukohustuslased, kelle asukoht on ühenduses, aga mitte tarbimisliikmesriigis. Halduskoormuse vähendamiseks peaks maksukohustuslastel, kes teevad võimalikuks kaupade tarnimise mittemaksukohustuslastele ühenduses elektroonilise liidese abil, kelle puhul loetakse, et nad on saanud ja tarninud need kaubad ise, olema lubatud kasutada käesolevat erikorda, et deklareerida ja maksta käibemaksu nende omamaiste tarnete eest. |
| --- | --- |

(3)

Ühendusevälised tarnijad, kes kasutavad kaupade müümiseks elektroonilist liidest, võivad omada varusid mitmes liikmesriigis ja lisaks ühendusesisesele kaupade kaugmüügile tarnida nendest varudest kaupu ka sama liikmesriigi tarbijatele. Praegu ei ole sellised tarned hõlmatud erikorraga, mida kohaldatakse ühendusesisesele kaupade kaugmüügile ja teenustele, mida osutavad maksukohustuslased, kelle asukoht on ühenduses, aga mitte tarbimisliikmesriigis. Halduskoormuse vähendamiseks peaks maksukohustuslastel, kes teevad võimalikuks kaupade tarnimise mittemaksukohustuslastele ühenduses elektroonilise liidese abil, kelle puhul loetakse, et nad on saanud ja tarninud need kaubad ise, olema lubatud kasutada käesolevat erikorda, et deklareerida ja maksta käibemaksu nende omamaiste tarnete eest.

| (4) | Selleks et tagada kaupade importimisel ühtsus käibemaksu ja imporditollimaksu tasumisel, tuleks impordikäibemaksu tollile tasumise aeg, kui kasutatakse impordikäibemaksu deklareerimise ja tasumise erikorda, viia vastavusse sellega, mis on tollimaksu suhtes sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 111 (5). |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada kaupade importimisel ühtsus käibemaksu ja imporditollimaksu tasumisel, tuleks impordikäibemaksu tollile tasumise aeg, kui kasutatakse impordikäibemaksu deklareerimise ja tasumise erikorda, viia vastavusse sellega, mis on tollimaksu suhtes sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 111 (5).

| (5) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (6) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate riigisiseste õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (6) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate riigisiseste õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud.

| (6) | Direktiivi 2006/112/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2006/112/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/112/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | V jaotise 1. peatüki 2. jakku lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 36b
  Kui maksukohustuslane loetakse olevat kauba kätte saanud ja tarninud vastavalt artiklile 14a, seostatakse kauba lähetamine või vedu selle maksukohustuslase tehtud tarnega.“ |
| --- | --- |

1)

V jaotise 1. peatüki 2. jakku lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 36b

Kui maksukohustuslane loetakse olevat kauba kätte saanud ja tarninud vastavalt artiklile 14a, seostatakse kauba lähetamine või vedu selle maksukohustuslase tehtud tarnega.“

| 2) | Artikkel 66a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 66a
  Erandina artiklitest 63, 64 ja 65 tekivad maksukohustuslase poolt, keda loetakse olevat kauba kätte saanud ja tarninud vastavalt artiklile 14a, kaubatarne ning kõnealusele maksukohustuslasele kauba tarnimise maksustatav teokoosseis ja käibemaksu sissenõutavus makse aktsepteerimisega samal ajal.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 66a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 66a

Erandina artiklitest 63, 64 ja 65 tekivad maksukohustuslase poolt, keda loetakse olevat kauba kätte saanud ja tarninud vastavalt artiklile 14a, kaubatarne ning kõnealusele maksukohustuslasele kauba tarnimise maksustatav teokoosseis ja käibemaksu sissenõutavus makse aktsepteerimisega samal ajal.“

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 136a
  Kui maksukohustuslane loetakse olevat kauba kätte saanud ja tarninud vastavalt artikli 14a lõikele 2, vabastavad liikmesriigid käibemaksust selle kauba tarne kõnealusele maksukohustuslasele.“ |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 136a

Kui maksukohustuslane loetakse olevat kauba kätte saanud ja tarninud vastavalt artikli 14a lõikele 2, vabastavad liikmesriigid käibemaksust selle kauba tarne kõnealusele maksukohustuslasele.“

| 4) | Artikli 169 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | tehingud, mis on maksust vabastatud artikli 136a, 138, 142 või 144, artiklite 146–149, artikli 151, 152, 153 või 156, artikli 157 lõike 1 punkti b, artiklite 158–161 või artikli 164 kohaselt;“. |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 169 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

tehingud, mis on maksust vabastatud artikli 136a, 138, 142 või 144, artiklite 146–149, artikli 151, 152, 153 või 156, artikli 157 lõike 1 punkti b, artiklite 158–161 või artikli 164 kohaselt;“.

| 5) | Artikli 204 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Liikmesriigid ei või kohaldada teises lõigus osutatud võimalust artikli 358a punktis 1 määratletud maksukohustuslase suhtes, kes on valinud maksukohustuslase, kelle asukoht ei ole ühenduses, osutatavate teenuste erikorra.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 204 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid ei või kohaldada teises lõigus osutatud võimalust artikli 358a punktis 1 määratletud maksukohustuslase suhtes, kes on valinud maksukohustuslase, kelle asukoht ei ole ühenduses, osutatavate teenuste erikorra.“

| 6) | Artikli 272 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | maksukohustuslased, kes ei tee ühtki artiklites 20, 21, 22, 33, 36, 136a, 138 ja 141 osutatud tehingutest ega toimingutest;“. |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 272 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

maksukohustuslased, kes ei tee ühtki artiklites 20, 21, 22, 33, 36, 136a, 138 ja 141 osutatud tehingutest ega toimingutest;“.

| 7) | XII jaotise 6. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „

  Erikorrad, mida kohaldatakse maksukohustuslaste suhtes, kes osutavad teenuseid mittemaksukohustuslastele või tegelevad kaupade kaugmüügiga või teevad teatavaid omamaiseid kaubatarneid

  “. |
| --- | --- |

7)

XII jaotise 6. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„

  Erikorrad, mida kohaldatakse maksukohustuslaste suhtes, kes osutavad teenuseid mittemaksukohustuslastele või tegelevad kaupade kaugmüügiga või teevad teatavaid omamaiseid kaubatarneid

  “.

Erikorrad, mida kohaldatakse maksukohustuslaste suhtes, kes osutavad teenuseid mittemaksukohustuslastele või tegelevad kaupade kaugmüügiga või teevad teatavaid omamaiseid kaubatarneid

| 8) | XII jaotise 6. peatüki 3. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

  „

  Erikord, mida kohaldatakse ühendusesisese kaupade kaugmüügi puhul, kaupade tarne puhul liikmesriigis elektrooniliste liideste abil, mis teevad sellise tarne võimalikuks, ja teenuste puhul, mida osutavad maksukohustuslased, kelle asukoht on ühenduses, aga mitte tarbimisliikmesriigis

  “. |
| --- | --- |

8)

XII jaotise 6. peatüki 3. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

„

  Erikord, mida kohaldatakse ühendusesisese kaupade kaugmüügi puhul, kaupade tarne puhul liikmesriigis elektrooniliste liideste abil, mis teevad sellise tarne võimalikuks, ja teenuste puhul, mida osutavad maksukohustuslased, kelle asukoht on ühenduses, aga mitte tarbimisliikmesriigis

  “.

Erikord, mida kohaldatakse ühendusesisese kaupade kaugmüügi puhul, kaupade tarne puhul liikmesriigis elektrooniliste liideste abil, mis teevad sellise tarne võimalikuks, ja teenuste puhul, mida osutavad maksukohustuslased, kelle asukoht on ühenduses, aga mitte tarbimisliikmesriigis

| 9) | Artikkel 369a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 369a
  Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid, ilma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist:






  1) | „maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis“ – maksukohustuslane, kelle ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht asub ühenduses, kuid kelle ettevõtte asukoht ega püsiv tegevuskoht ei asu tarbimisliikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- | --- |

9)

Artikkel 369a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 369a

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid, ilma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist:

1)

„maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis“ – maksukohustuslane, kelle ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht asub ühenduses, kuid kelle ettevõtte asukoht ega püsiv tegevuskoht ei asu tarbimisliikmesriigi territooriumil;

| 2) | „registreerimisliikmesriik“ – liikmesriik, mille territooriumil on maksukohustuslase ettevõtte asukoht või, kui tema ettevõtte asukoht on väljaspool ühendust, siis liikmesriik, kus on tema püsiv tegevuskoht.
  Kui maksukohustuslase ettevõtte asukoht on väljaspool ühendust, aga tal on ühenduses rohkem kui üks püsiv tegevuskoht, loetakse registreerimisliikmesriigiks seda püsiva tegevuskohaga liikmesriiki, mille kohta maksukohustuslane märgib, et ta kasutab seal käesolevat erikorda. Selline otsus on maksukohustuslase suhtes siduv vastaval kalendriaastal ning kahel sellele järgneval kalendriaastal.
  Kui maksukohustuslase ettevõtte asukoht ei ole ühenduses ja tal ei ole seal püsivat tegevuskohta, on registreerimisliikmesriik see liikmesriik, kust kauba lähetamine või vedu algab. Kui kauba lähetamine või vedu algab rohkem kui ühest liikmesriigist, märgib maksukohustuslane, milline neist liikmesriikidest on registreerimisliikmesriik. Selline otsus on maksukohustuslase suhtes siduv vastaval kalendriaastal ning kahel sellele järgneval kalendriaastal; |
| --- | --- |

2)

„registreerimisliikmesriik“ – liikmesriik, mille territooriumil on maksukohustuslase ettevõtte asukoht või, kui tema ettevõtte asukoht on väljaspool ühendust, siis liikmesriik, kus on tema püsiv tegevuskoht.

Kui maksukohustuslase ettevõtte asukoht on väljaspool ühendust, aga tal on ühenduses rohkem kui üks püsiv tegevuskoht, loetakse registreerimisliikmesriigiks seda püsiva tegevuskohaga liikmesriiki, mille kohta maksukohustuslane märgib, et ta kasutab seal käesolevat erikorda. Selline otsus on maksukohustuslase suhtes siduv vastaval kalendriaastal ning kahel sellele järgneval kalendriaastal.

Kui maksukohustuslase ettevõtte asukoht ei ole ühenduses ja tal ei ole seal püsivat tegevuskohta, on registreerimisliikmesriik see liikmesriik, kust kauba lähetamine või vedu algab. Kui kauba lähetamine või vedu algab rohkem kui ühest liikmesriigist, märgib maksukohustuslane, milline neist liikmesriikidest on registreerimisliikmesriik. Selline otsus on maksukohustuslase suhtes siduv vastaval kalendriaastal ning kahel sellele järgneval kalendriaastal;

| 3) | „tarbimisliikmesriik“ – üks järgmistest:






  a) | teenuste osutamise puhul liikmesriik, mida käsitatakse teenuste osutamise kohana vastavalt V jaotise 3. peatükile; |
| --- | --- | --- |

3)

„tarbimisliikmesriik“ – üks järgmistest:

a)

teenuste osutamise puhul liikmesriik, mida käsitatakse teenuste osutamise kohana vastavalt V jaotise 3. peatükile;

| b) | kaupade ühendusesisese kaugmüügi puhul liikmesriik, kus kaupade lähetamine või vedu tarbijale lõpeb; |
| --- | --- |

b)

kaupade ühendusesisese kaugmüügi puhul liikmesriik, kus kaupade lähetamine või vedu tarbijale lõpeb;

| c) | kaupade tarnimise puhul maksukohustuslase poolt, kes teeb sellise tarne võimalikuks vastavalt artikli 14a lõikele 2, kui tarnitavate kaupade lähetamine või vedu algab ja lõpeb samas liikmesriigis, siis kõnealune liikmesriik.“ |
| --- | --- |

c)

kaupade tarnimise puhul maksukohustuslase poolt, kes teeb sellise tarne võimalikuks vastavalt artikli 14a lõikele 2, kui tarnitavate kaupade lähetamine või vedu algab ja lõpeb samas liikmesriigis, siis kõnealune liikmesriik.“

| 10) | Artikkel 369b asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 369b
  Liikmesriigid lubavad käesolevat erikorda kasutada järgmistel maksukohustuslastel:






  a) | maksukohustuslane, kes tegeleb ühendusesise kaupade kaugmüügiga; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikkel 369b asendatakse järgmisega:

„Artikkel 369b

Liikmesriigid lubavad käesolevat erikorda kasutada järgmistel maksukohustuslastel:

a)

maksukohustuslane, kes tegeleb ühendusesise kaupade kaugmüügiga;

| b) | maksukohustuslane, kes teeb võimalikuks kaupade tarne vastavalt artikli 14a lõikele 2, kui tarnitavate kaupade lähetamine või vedu algab ja lõpeb samas liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

maksukohustuslane, kes teeb võimalikuks kaupade tarne vastavalt artikli 14a lõikele 2, kui tarnitavate kaupade lähetamine või vedu algab ja lõpeb samas liikmesriigis;

| c) | maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis ja kes osutab teenuseid mittemaksukohustuslasele. |
| --- | --- |

c)

maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis ja kes osutab teenuseid mittemaksukohustuslasele.

Käesolevat erikorda kohaldatakse kõigi asjaomase maksukohustuslase poolt ühenduses tarnitavate kaupade või osutatavate teenuste suhtes.“

| 11) | Artikli 369e punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | maksukohustuslane teatab, et ta ei tegele enam käesoleva erikorraga hõlmatud kaupade tarnega ega osuta enam käesoleva erikorraga hõlmatud teenuseid;“. |
| --- | --- | --- |

11)

Artikli 369e punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

maksukohustuslane teatab, et ta ei tegele enam käesoleva erikorraga hõlmatud kaupade tarnega ega osuta enam käesoleva erikorraga hõlmatud teenuseid;“.

| 12) | Artikkel 369f asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 369f
  Käesolevat erikorda kasutav maksukohustuslane esitab registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt käibedeklaratsiooni iga kalendriaasta kvartali kohta, olenemata sellest, kas käesoleva erikorraga hõlmatud kaupade tarne või teenuste osutamine on toimunud või mitte. Käibedeklaratsioon esitatakse deklaratsiooniga hõlmatud maksustamisperioodile järgneva kuu lõpuks.“ |
| --- | --- |

12)

Artikkel 369f asendatakse järgmisega:

„Artikkel 369f

Käesolevat erikorda kasutav maksukohustuslane esitab registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt käibedeklaratsiooni iga kalendriaasta kvartali kohta, olenemata sellest, kas käesoleva erikorraga hõlmatud kaupade tarne või teenuste osutamine on toimunud või mitte. Käibedeklaratsioon esitatakse deklaratsiooniga hõlmatud maksustamisperioodile järgneva kuu lõpuks.“

| 13) | Artikli 369g lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käibedeklaratsioonis märgitakse artiklis 369d osutatud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, ja iga tarbimisliikmesriigi kohta, kus käibemaks tasumisele kuulub, käibemaksuta koguväärtus, kohaldatav käibemaksumäär, kogusumma vastava käibemaksumäära puhul ja maksustamisperioodil käesoleva erikorra alla kuuluvate järgmiste tarnete eest tasumisele kuuluva käibemaksu kogusumma:






  a) | ühendusesisene kaupade kaugmüük; |
| --- | --- | --- |

13)

Artikli 369g lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.   Käibedeklaratsioonis märgitakse artiklis 369d osutatud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, ja iga tarbimisliikmesriigi kohta, kus käibemaks tasumisele kuulub, käibemaksuta koguväärtus, kohaldatav käibemaksumäär, kogusumma vastava käibemaksumäära puhul ja maksustamisperioodil käesoleva erikorra alla kuuluvate järgmiste tarnete eest tasumisele kuuluva käibemaksu kogusumma:

a)

ühendusesisene kaupade kaugmüük;

| b) | kaubatarned vastavalt artikli 14a lõikele 2, kui kaupade lähetamine või vedu algab ja lõpeb samas liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

kaubatarned vastavalt artikli 14a lõikele 2, kui kaupade lähetamine või vedu algab ja lõpeb samas liikmesriigis;

| c) | teenuste osutamine. |
| --- | --- |

c)

teenuste osutamine.

Käibedeklaratsioon peab sisaldama ka varasemate maksustamisperioodidega seotud muudatusi vastavalt käesoleva artikli lõikele 4.

2.   Kui kaup lähetatakse või veetakse muudest liikmesriikidest kui registreerimisliikmesriik, peab käibedeklaratsioon sisaldama ka käibemaksuta koguväärtust, kohaldatavat käibemaksumäära, kogusummat vastava käibemaksumäära puhul ja käesoleva erikorra alla kuuluvate järgmiste tarnete eest tasumisele kuuluva käibemaksu kogusummat iga liikmesriigi kohta, kust kaup on lähetatud või veetud:

| a) | kaupade ühendusesisene kaugmüük, välja arvatud maksukohustuslase poolt vastavalt artikli 14a lõikele 2 tehtud kaugmüük; |
| --- | --- |

a)

kaupade ühendusesisene kaugmüük, välja arvatud maksukohustuslase poolt vastavalt artikli 14a lõikele 2 tehtud kaugmüük;

| b) | kaupade ühendusesisene kaugmüük ja kaupade tarne, mille maksukohustuslane teeb artikli 14a lõike 2 kohaselt, kui kaupade lähetamine või vedu algab ja lõpeb samas liikmesriigis. |
| --- | --- |

b)

kaupade ühendusesisene kaugmüük ja kaupade tarne, mille maksukohustuslane teeb artikli 14a lõike 2 kohaselt, kui kaupade lähetamine või vedu algab ja lõpeb samas liikmesriigis.

Punktis a osutatud tarnete puhul sisaldab käibedeklaratsioon ka iga sellise liikmesriigi antud individuaalset käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit või maksuviitenumbrit, kust kaup on lähetatud või veetud.

Punktis b osutatud tarnete puhul sisaldab käibedeklaratsioon ka iga sellise liikmesriigi antud individuaalset käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit või maksuviitenumbrit, kust kaup on lähetatud või veetud, kui need on olemas.

Käibedeklaratsioon peab sisaldama käesolevas lõikes osutatud teavet tarbimisliikmesriikide kaupa välja tooduna.

3.   Kui käesoleva erikorra alusel teenuseid osutaval maksukohustuslasel on lisaks registreerimisliikmesriigis asuvale püsivale tegevuskohale üks või mitu muud püsivat tegevuskohta, kust teenuseid osutatakse, peab käibedeklaratsioon sisaldama ka käibemaksuta koguväärtust, kohaldatavat käibemaksumäära, kogusummat vastava käibemaksumäära puhul ja kogu tasumisele kuuluva käibemaksu summat seoses osutatavate teenustega iga liikmesriigi kohta, kus tal on tegevuskoht, koos individuaalse käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri või selle asukoha maksuviitenumbriga tarbimisliikmesriikide kaupa välja tooduna.“

| 14) | Artikli 369zb lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Liikmesriigid nõuavad, et lõikes 1 osutatud käibemaks makstakse kord kuus imporditollimaksu tasumise tähtpäevaks.“ |
| --- | --- |

14)

Artikli 369zb lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid nõuavad, et lõikes 1 osutatud käibemaks makstakse kord kuus imporditollimaksu tasumise tähtpäevaks.“

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 31. detsembriks 2020. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. jaanuarist 2021.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. november 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

H. KOSONEN

---

(1)  
  14. novembri 2019. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  15. mai 2019. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2455, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul (ELT L 348, 29.12.2017, lk 7).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

5

(6)  
  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

6

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1996,

28. november 2019,

millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Tai Kuningriigist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine“) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärit ja praegu CN-koodi ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed“). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 3,1–12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine“) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärit ja praegu CN-koodi ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed“). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 3,1–12,9 %.

2

| (2) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2008 (3) muudeti määrust (EÜ) nr 682/2007 seoses ühe äriühingu ja kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumääraga. Muudetud tollimaks on vahemikus 3,1–14,3 %. Tollimaksust vabastati kahe Tai eksportiva tootja import, kelle hinnakohustused olid heaks kiidetud komisjoni otsusega 2007/424/EÜ (4). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2008 (3) muudeti määrust (EÜ) nr 682/2007 seoses ühe äriühingu ja kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumääraga. Muudetud tollimaks on vahemikus 3,1–14,3 %. Tollimaksust vabastati kahe Tai eksportiva tootja import, kelle hinnakohustused olid heaks kiidetud komisjoni otsusega 2007/424/EÜ (4).

3

4

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 847/2009 (5) leidis nõukogu, et minimaalse impordihinnaga hinnakohustused ei olnud enam asjakohased dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Seetõttu tühistati heakskiidetud hinnakohustused ning kümne teise Tai eksportiva tootja pakutud hinnakohustused lükati tagasi. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 847/2009 (5) leidis nõukogu, et minimaalse impordihinnaga hinnakohustused ei olnud enam asjakohased dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Seetõttu tühistati heakskiidetud hinnakohustused ning kümne teise Tai eksportiva tootja pakutud hinnakohustused lükati tagasi.

5

| (4) | Määrusega (EL) nr 875/2013 (6) taaskehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) lõplikud dumpinguvastased meetmed teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EL) nr 875/2013 (6) taaskehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) lõplikud dumpinguvastased meetmed teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes.

6

| (5) | Määrusega (EL) nr 307/2014 (7) muutis nõukogu pärast osalist vahepealset läbivaatamist River Kwai International Food Industry Co., Ltd suhtes määrusega (EL) nr 875/2013 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EL) nr 307/2014 (7) muutis nõukogu pärast osalist vahepealset läbivaatamist River Kwai International Food Industry Co., Ltd suhtes määrusega (EL) nr 875/2013 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.

7

| (6) | Pärast Euroopa Kohtu 14. detsembri 2017. aasta ja 28. märtsi 2019. aasta otsuseid kohtuasjades vastavalt T-460/14 ja C-144/18 P taasalustas komisjon 29. augustil 2019 dumpinguvastast uurimist (8) teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes, mille tulemusena võeti vastu määrus (EL) nr 307/2014. Seda uurimist alustati uuesti üksnes River Kwai International Food Industry Co. Ltd. suhtes ja see taasalustati hetkest, mil eeskirjade rikkumine aset leidis. |
| --- | --- |

(6)

Pärast Euroopa Kohtu 14. detsembri 2017. aasta ja 28. märtsi 2019. aasta otsuseid kohtuasjades vastavalt T-460/14 ja C-144/18 P taasalustas komisjon 29. augustil 2019 dumpinguvastast uurimist (8) teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes, mille tulemusena võeti vastu määrus (EL) nr 307/2014. Seda uurimist alustati uuesti üksnes River Kwai International Food Industry Co. Ltd. suhtes ja see taasalustati hetkest, mil eeskirjade rikkumine aset leidis.

8

1.2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

| (7) | Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (9) sai komisjon läbivaatamise taotluse (edaspidi „taotlus“) vastavalt määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(7)

Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (9) sai komisjon läbivaatamise taotluse (edaspidi „taotlus“) vastavalt määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõikele 2.

9

| (8) | Taotluse esitas 13. juunil 2018 Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (edaspidi „AETMD“ või „taotluse esitaja“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisiterade kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(8)

Taotluse esitas 13. juunil 2018 Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (edaspidi „AETMD“ või „taotluse esitaja“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisiterade kogutoodangust liidus.

| (9) | Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(9)

Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (10) | Olles kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komiteega, algatas komisjon Tai Kuningriigist (edaspidi „Tai“ või „asjaomane riik“) pärit teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes aegumise läbivaatamise. 12. septembril 2018 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (10) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(10)

Olles kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komiteega, algatas komisjon Tai Kuningriigist (edaspidi „Tai“ või „asjaomane riik“) pärit teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes aegumise läbivaatamise. 12. septembril 2018 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (10) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

10

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (11) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine kestis 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2015 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine kestis 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2015 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.5.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (12) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest taotluse esitajaid, teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid tootjaid Taist ja Tai ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja kauplejaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi, ja kutsus neid uurimises osalema. |
| --- | --- |

(12)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest taotluse esitajaid, teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid tootjaid Taist ja Tai ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja kauplejaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi, ja kutsus neid uurimises osalema.

| (13) | Huvitatud isikutel oli ka võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(13)

Huvitatud isikutel oli ka võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.6.   Valimi moodustamine

Valimi moodustamine

| (14) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.6.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (15) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi.

| (16) | Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon 2017. aasta suurimate tootmismahtude põhjal valimi kolmest liidu tootjast ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon 2017. aasta suurimate tootmismahtude põhjal valimi kolmest liidu tootjast ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.

| (17) | Saadud märkuste põhjal asendas komisjon ühe äriühingu esialgsest valimist suuruselt järgmise liidu tootjaga. Kõnealune äriühing tõendas, et tal ei olnud vajalikke vahendeid, et teha käesolevas läbivaatamises koostööd. Lõplikusse valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas üle 60 % liidu hinnangulisest tootmismahust. Ühtegi muud märkust ei laekunud. Komisjon järeldas, et valim on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline. |
| --- | --- |

(17)

Saadud märkuste põhjal asendas komisjon ühe äriühingu esialgsest valimist suuruselt järgmise liidu tootjaga. Kõnealune äriühing tõendas, et tal ei olnud vajalikke vahendeid, et teha käesolevas läbivaatamises koostööd. Lõplikusse valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas üle 60 % liidu hinnangulisest tootmismahust. Ühtegi muud märkust ei laekunud. Komisjon järeldas, et valim on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline.

1.6.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (18) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Ainult üks sõltumatu importija esitas nõutud teabe. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Ainult üks sõltumatu importija esitas nõutud teabe.

| (19) | Importijate väljavõtteline uuring ei olnud seetõttu vajalik. |
| --- | --- |

(19)

Importijate väljavõtteline uuring ei olnud seetõttu vajalik.

1.6.3.   Tai tootjate väljavõtteline uuring

Tai tootjate väljavõtteline uuring

| (20) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik teadaolevad Tai tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Tai Kuningriigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks teised tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik teadaolevad Tai tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Tai Kuningriigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks teised tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (21) | Nõutud teabe esitas kolm asjaomase riigi tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Kuna vastanuid oli vähe, otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. Kõik kolm tootjat eksportisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimisalust toodet liitu ning nad on seega eksportivad tootjad. Nende arvele langeb ligikaudu 80 % kogu Tai ekspordist liitu. |
| --- | --- |

(21)

Nõutud teabe esitas kolm asjaomase riigi tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Kuna vastanuid oli vähe, otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. Kõik kolm tootjat eksportisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimisalust toodet liitu ning nad on seega eksportivad tootjad. Nende arvele langeb ligikaudu 80 % kogu Tai ekspordist liitu.

1.7.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (22) | Juhtumi algatades tehti küsimustiku koopiad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil kättesaadavaks. Komisjon saatis kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, sõltumatule importijale ja nõutud teabe esitanud kolmele eksportivale tootjale kirjad, paludes neil täita nende jaoks ettenähtud küsimustiku. |
| --- | --- |

(22)

Juhtumi algatades tehti küsimustiku koopiad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil kättesaadavaks. Komisjon saatis kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, sõltumatule importijale ja nõutud teabe esitanud kolmele eksportivale tootjale kirjad, paludes neil täita nende jaoks ettenähtud küsimustiku.

| (23) | Vastused küsimustikule saadi kolmelt liidu tootjalt ja kolmelt koostööd tegevalt asjaomase riigi tootjalt. |
| --- | --- |

(23)

Vastused küsimustikule saadi kolmelt liidu tootjalt ja kolmelt koostööd tegevalt asjaomase riigi tootjalt.

| (24) | Sõltumatu importija küsimustikule ei vastanud. |
| --- | --- |

(24)

Sõltumatu importija küsimustikule ei vastanud.

1.8.   Kontrollimine

Kontrollimine

| (25) | Komisjon kogus kõik andmed, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse ja kahju ning liidu huvide kindlakstegemiseks ja kontrollis neid koos koostööd tegevate osalistega. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. | Liidu tootjad:






  — | Bonduelle SA, Renescure, Prantsusmaa |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Komisjon kogus kõik andmed, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse ja kahju ning liidu huvide kindlakstegemiseks ja kontrollis neid koos koostööd tegevate osalistega. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootjad:

—

Bonduelle SA, Renescure, Prantsusmaa

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itaalia |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itaalia

| — | Groupe d’aucy, Theix, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Groupe d’aucy, Theix, Prantsusmaa

| | Tai eksportivad tootjad:






  — | Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Tai |
| --- | --- | --- |

Tai eksportivad tootjad:

—

Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Tai

| — | River Kwai International Food Industrial Company Limited (edaspidi „RKI“), Kanchanaburi, Tai |
| --- | --- |

—

River Kwai International Food Industrial Company Limited (edaspidi „RKI“), Kanchanaburi, Tai

| — | Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Tai |
| --- | --- |

—

Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Tai

2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (26) | Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja eelmises aegumise läbivaatamises, st Taist pärit, CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001903010) alla kuuluva, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terad, ning praegu CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005800010) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terad (v.a rubriigi 2006 tooted) (edaspidi „uurimisalune toode“). |
| --- | --- |

(26)

Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja eelmises aegumise läbivaatamises, st Taist pärit, CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001903010) alla kuuluva, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terad, ning praegu CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005800010) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terad (v.a rubriigi 2006 tooted) (edaspidi „uurimisalune toode“).

Zea mays

. saccharata

Zea mays

. saccharata

| (27) | Uurimine näitas, et hoolimata säilitusviiside erinevustest on kõigil uurimisaluse toote eri liikidel ühed ja samad bioloogilised ja keemilised põhiomadused ning neid kasutatakse samal eesmärgil. |
| --- | --- |

(27)

Uurimine näitas, et hoolimata säilitusviiside erinevustest on kõigil uurimisaluse toote eri liikidel ühed ja samad bioloogilised ja keemilised põhiomadused ning neid kasutatakse samal eesmärgil.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (28) | Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus, kinnitas aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised bioloogilised ja keemilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | uurimisalune toode; |
| --- | --- | --- |

(28)

Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus, kinnitas aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised bioloogilised ja keemilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

—

uurimisalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse Tai siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse Tai siseturul, ning

| — | toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

| (29) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(29)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Tai

Tai

3.1.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (30) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade import, kuigi see oli väiksem kui esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil (1. jaanuar 2005 – 31. detsember 2005). Eurostati andmete kohaselt moodustas Taist pärit suhkrumaisi import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 3,9 % liidu turust, samas kui esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil oli turuosa 12,7 % ja eelmise aegumise läbivaatamise ajal 6 %. Absoluutarvudes oli Taist pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 13 643 tonni. See järgnes impordi vähenemisele 41 973 tonnilt esialgses uurimises 21 856 tonnini eelmise aegumise läbivaatamise ajal. |
| --- | --- |

(30)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade import, kuigi see oli väiksem kui esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil (1. jaanuar 2005 – 31. detsember 2005). Eurostati andmete kohaselt moodustas Taist pärit suhkrumaisi import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 3,9 % liidu turust, samas kui esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil oli turuosa 12,7 % ja eelmise aegumise läbivaatamise ajal 6 %. Absoluutarvudes oli Taist pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 13 643 tonni. See järgnes impordi vähenemisele 41 973 tonnilt esialgses uurimises 21 856 tonnini eelmise aegumise läbivaatamise ajal.

3.1.2.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.1.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (31) | Kõigepealt uuris komisjon, kas kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht siseturul moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema uurimisaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. |
| --- | --- |

(31)

Kõigepealt uuris komisjon, kas kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht siseturul moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema uurimisaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust.

| (32) | Selle põhjal oli ainult ühe eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline. |
| --- | --- |

(32)

Selle põhjal oli ainult ühe eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline.

| (33) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(33)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

| (34) | Järgmisena uuris komisjon, kas selle koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük koduturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. |
| --- | --- |

(34)

Järgmisena uuris komisjon, kas selle koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük koduturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust.

| (35) | Seejärel tegi komisjon kindlaks tooteliigid, mille puhul omamaine müük oli tüüpiline, ja tooteliigid, mille omamaine müük puudus või mille puhul omamaine müük ei olnud tüüpiline. |
| --- | --- |

(35)

Seejärel tegi komisjon kindlaks tooteliigid, mille puhul omamaine müük oli tüüpiline, ja tooteliigid, mille omamaine müük puudus või mille puhul omamaine müük ei olnud tüüpiline.

| (36) | Tooteliikide puhul, mille omamaine müük oli tüüpiline, tegi komisjon järgmisena kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(36)

Tooteliikide puhul, mille omamaine müük oli tüüpiline, tegi komisjon järgmisena kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (37) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:






  a) | arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning |
| --- | --- | --- |

(37)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:

a)

arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (38) | Sel juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(38)

Sel juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

| (39) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui






  a) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(39)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui

a)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu.

| (40) | Tüüpilise omamaise müügiga tooteliikide omamaise müügi analüüs näitas, et kaalutud keskmine müügihind oli madalam kui ühiku tootmiskulu. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(40)

Tüüpilise omamaise müügiga tooteliikide omamaise müügi analüüs näitas, et kaalutud keskmine müügihind oli madalam kui ühiku tootmiskulu. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

| (41) | Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või see oli ebapiisav või kui siseturul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6. |
| --- | --- |

(41)

Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või see oli ebapiisav või kui siseturul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

| (42) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgmine:






  a) | tema tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud samasuguse toote omamaise müügiga seotud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning |
| --- | --- | --- |

(42)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgmine:

a)

tema tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud samasuguse toote omamaise müügiga seotud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning

| b) | kaalutud keskmine kasum, mida ta teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmine kasum, mida ta teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (43) | Vajaduse korral tootmiskulu kohandati. |
| --- | --- |

(43)

Vajaduse korral tootmiskulu kohandati.

| (44) | Ülejäänud kahe eksportiva tootja puhul, kes ei müünud samasugust toodet siseturul tarbimiseks, tuli normaalväärtus arvutada vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(44)

Ülejäänud kahe eksportiva tootja puhul, kes ei müünud samasugust toodet siseturul tarbimiseks, tuli normaalväärtus arvutada vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (45) | Normaalväärtus arvutati selliselt, et lisati iga Euroopa Liitu eksporditava tooteliigi tootmiskuludele mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. |
| --- | --- |

(45)

Normaalväärtus arvutati selliselt, et lisati iga Euroopa Liitu eksporditava tooteliigi tootmiskuludele mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

| (46) | Kahest eksportivast tootjast, kes ei müünud samasugust toodet omamaiseks tarbimiseks, ühe puhul põhinesid müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvutamine vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktile b sellel summal, mida kõnealuse eksportiva tootja puhul kohaldati omamaisel turul tema sama üldkategooria toodete tootmisele ja müügile tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(46)

Kahest eksportivast tootjast, kes ei müünud samasugust toodet omamaiseks tarbimiseks, ühe puhul põhinesid müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvutamine vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktile b sellel summal, mida kõnealuse eksportiva tootja puhul kohaldati omamaisel turul tema sama üldkategooria toodete tootmisele ja müügile tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (47) | Teise eksportiva tootja puhul, kes samuti ei müünud samasugust toodet ega sama üldkategooria tooteid omamaiseks tarbimiseks, määrati vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c müügi-, üld-, ja halduskuludeks ja kasumiks kahe teise koostööd teinud eksportiva tootja kohta arvutatud sama üldkategooria toodete müügi-, üld-, ja halduskulude ja kasumi keskmine. Selle meetodiga on tagatud, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktis c esitatud nõudele ei ületa sel viisil määratud kasum teiste eksportijate poolt tavaliselt saadud kasumit sama üldkategooria toodete siseturul müümisel. |
| --- | --- |

(47)

Teise eksportiva tootja puhul, kes samuti ei müünud samasugust toodet ega sama üldkategooria tooteid omamaiseks tarbimiseks, määrati vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c müügi-, üld-, ja halduskuludeks ja kasumiks kahe teise koostööd teinud eksportiva tootja kohta arvutatud sama üldkategooria toodete müügi-, üld-, ja halduskulude ja kasumi keskmine. Selle meetodiga on tagatud, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktis c esitatud nõudele ei ületa sel viisil määratud kasum teiste eksportijate poolt tavaliselt saadud kasumit sama üldkategooria toodete siseturul müümisel.

3.1.2.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (48) | Kõik koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid uurimisalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil otse sõltumatutele klientidele liidus. Seega oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt uurimisaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui uurimisalust toodet müüdi ekspordiks liitu. |
| --- | --- |

(48)

Kõik koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid uurimisalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil otse sõltumatutele klientidele liidus. Seega oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt uurimisaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui uurimisalust toodet müüdi ekspordiks liitu.

3.1.2.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (49) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (50) | Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. |
| --- | --- |

(50)

Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

| (51) | Kui see oli asjakohane ja nõuetekohaselt põhjendatud, kohandati ekspordihinda, et võtta arvesse transpordi-, käitlemis- ja laadimis-, krediidi- ja pangakulude ning komisjonitasude erinevusi. |
| --- | --- |

(51)

Kui see oli asjakohane ja nõuetekohaselt põhjendatud, kohandati ekspordihinda, et võtta arvesse transpordi-, käitlemis- ja laadimis-, krediidi- ja pangakulude ning komisjonitasude erinevusi.

| (52) | Ekspordihinda korrigeeriti allapoole 1–2 % transpordikulude osas, 0,5–1,5 % käitlemis- ja laadimiskulude osas, 0–0,5 % krediidikulude osas, 0–0,5 % pangakulude osas ning 0,5–1,5 % komisjonitasude osas. |
| --- | --- |

(52)

Ekspordihinda korrigeeriti allapoole 1–2 % transpordikulude osas, 0,5–1,5 % käitlemis- ja laadimiskulude osas, 0–0,5 % krediidikulude osas, 0–0,5 % pangakulude osas ning 0,5–1,5 % komisjonitasude osas.

| (53) | Kaks eksportivat tootjat taotlesid ekspordihinna negatiivset korrigeerimist (ülespoole korrigeerimine) väidetavate tollimaksusoodustuste eest, võttes aluseks alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k „muud tegurid“. Nad väitsid, et nad saavad kõnealuse tollimaksusoodustuse Tai valitsuselt, kui uurimisalust toodet müüakse ekspordiks, sealhulgas liidu turule. |
| --- | --- |

(53)

Kaks eksportivat tootjat taotlesid ekspordihinna negatiivset korrigeerimist (ülespoole korrigeerimine) väidetavate tollimaksusoodustuste eest, võttes aluseks alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k „muud tegurid“. Nad väitsid, et nad saavad kõnealuse tollimaksusoodustuse Tai valitsuselt, kui uurimisalust toodet müüakse ekspordiks, sealhulgas liidu turule.

| (54) | Eksportivad tootjad tõendasid, et neile makstakse alla 0,5 % arvel märgitud väärtusest. Kuid nad ei suutnud siiski tõendada seost saadud tollimaksusoodustuse ja eksporditud uurimisaluses tootes sisalduvate materjalide eest makstud impordimaksude vahel. Seetõttu lükati artikli 2 lõike 10 punkti k kohane väide negatiivse toetuse kohta tagasi. |
| --- | --- |

(54)

Eksportivad tootjad tõendasid, et neile makstakse alla 0,5 % arvel märgitud väärtusest. Kuid nad ei suutnud siiski tõendada seost saadud tollimaksusoodustuse ja eksporditud uurimisaluses tootes sisalduvate materjalide eest makstud impordimaksude vahel. Seetõttu lükati artikli 2 lõike 10 punkti k kohane väide negatiivse toetuse kohta tagasi.

| (55) | Normaalväärtust korrigeeriti allapoole 1–2 % transpordikulude puhul ja 0,5–1 % krediidikulude puhul. |
| --- | --- |

(55)

Normaalväärtust korrigeeriti allapoole 1–2 % transpordikulude puhul ja 0,5–1 % krediidikulude puhul.

| (56) | Üks eksportiv tootja taotles normaalväärtuse kohandamist omamaise müügi jaoks antud krediidikulu erinevuste arvesse võtmiseks, mille arvutamisel on kasutatud Tai kommertspanga kommertslaenude lühiajalist intressimäära. Komisjon märkis, et taotletud määr oli maksimaalne teoreetiline intressimäär ning seda kohaldati enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi alguskuupäeva. See oli märkimisväärselt suurem kui tegelik intressimäär, mida maksti võrreldava lühiajalise laenulepingu alusel, mis leiti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatavates finantsaruannetes. Seetõttu kohandas komisjon taotletud korrigeerimist selliselt, et see põhineks võrreldavate tehingute puhul tegelikult kohaldatud intressimääral. |
| --- | --- |

(56)

Üks eksportiv tootja taotles normaalväärtuse kohandamist omamaise müügi jaoks antud krediidikulu erinevuste arvesse võtmiseks, mille arvutamisel on kasutatud Tai kommertspanga kommertslaenude lühiajalist intressimäära. Komisjon märkis, et taotletud määr oli maksimaalne teoreetiline intressimäär ning seda kohaldati enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi alguskuupäeva. See oli märkimisväärselt suurem kui tegelik intressimäär, mida maksti võrreldava lühiajalise laenulepingu alusel, mis leiti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatavates finantsaruannetes. Seetõttu kohandas komisjon taotletud korrigeerimist selliselt, et see põhineks võrreldavate tehingute puhul tegelikult kohaldatud intressimääral.

| (57) | Kaks eksportivat tootjat taotlesid vähendatud kasumimarginaali kasutamist, juhul kui komisjon peaks arvutama normaalväärtuse, et kajastada asjaolu, et kaubamärgi all toimunud müügi (oma kaubamärgi all) puhul omamaisel turul on kasumimarginaal kõrgem kui kaubamärgita müügil (st mitte oma kaubamärk, tavaliselt kliendi kaubamärk) liidu turul. |
| --- | --- |

(57)

Kaks eksportivat tootjat taotlesid vähendatud kasumimarginaali kasutamist, juhul kui komisjon peaks arvutama normaalväärtuse, et kajastada asjaolu, et kaubamärgi all toimunud müügi (oma kaubamärgi all) puhul omamaisel turul on kasumimarginaal kõrgem kui kaubamärgita müügil (st mitte oma kaubamärk, tavaliselt kliendi kaubamärk) liidu turul.

| (58) | Esialgse uurimise kohaselt kiitis komisjon need väited asjakohases ulatuses heaks ja tegi kohanduse alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alusel. Üksikasjad on avalikustatud asjaomastele äriühingutele. |
| --- | --- |

(58)

Esialgse uurimise kohaselt kiitis komisjon need väited asjakohases ulatuses heaks ja tegi kohanduse alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alusel. Üksikasjad on avalikustatud asjaomastele äriühingutele.

3.1.2.4.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (59) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(59)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (60) | Pärast lõplikku avalikustamist tegi üks eksportiv tootja märkuse tema dumpingumarginaali arvutamise kohta, osutades võimalikule arvutusveale. Komisjon võttis seda märkust arvesse, vaatas arvutuse üle, parandas arvutusvea ja määras sellele koostööd tegevale eksportivale tootjale läbivaadatud dumpingumarginaali. Komisjon leidis, et kõnealune eksportiv tootja ei müünud dumpinguhinnaga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(60)

Pärast lõplikku avalikustamist tegi üks eksportiv tootja märkuse tema dumpingumarginaali arvutamise kohta, osutades võimalikule arvutusveale. Komisjon võttis seda märkust arvesse, vaatas arvutuse üle, parandas arvutusvea ja määras sellele koostööd tegevale eksportivale tootjale läbivaadatud dumpingumarginaali. Komisjon leidis, et kõnealune eksportiv tootja ei müünud dumpinguhinnaga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (61) | Pärast täiendavat lõplikku avalikustamist seoses arvutusvea parandusega, esitas üks teine eksportiv tootja märkusi, väites et läbivaadatud arvutus avaldab mõju tema dumpingumarginaalile. Need märkused jäid hiljaks, need esitati neli päeva pärast märkuste esitamise tähtaega, ning samuti ei esitatud esildise mittekonfidentsiaalset versiooni. Sellisel kujul ei saanud komisjon neid märkusi ametlikult arvesse võtta. Pealegi leidis komisjon, et neil märkustel ei oleks olnud mingit mõju kõnealuse eksportiva tootja varem avalikustatud dumpingumarginaalile. |
| --- | --- |

(61)

Pärast täiendavat lõplikku avalikustamist seoses arvutusvea parandusega, esitas üks teine eksportiv tootja märkusi, väites et läbivaadatud arvutus avaldab mõju tema dumpingumarginaalile. Need märkused jäid hiljaks, need esitati neli päeva pärast märkuste esitamise tähtaega, ning samuti ei esitatud esildise mittekonfidentsiaalset versiooni. Sellisel kujul ei saanud komisjon neid märkusi ametlikult arvesse võtta. Pealegi leidis komisjon, et neil märkustel ei oleks olnud mingit mõju kõnealuse eksportiva tootja varem avalikustatud dumpingumarginaalile.

| (62) | Seega, olenemata arvutusvea parandamisest jääb komisjoni järeldus kogu riigi kohta seoses dumpinguga muutumatuks. Seda seepärast, et teised kaks eksportivat tootjat, kelle arvele langes üle 90 % koostööd tegevate eksportivate tootjate asjaomase toote koguekspordist liitu, tegelesid märkimisväärses koguses dumpinguhinnaga müügiga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(62)

Seega, olenemata arvutusvea parandamisest jääb komisjoni järeldus kogu riigi kohta seoses dumpinguga muutumatuks. Seda seepärast, et teised kaks eksportivat tootjat, kelle arvele langes üle 90 % koostööd tegevate eksportivate tootjate asjaomase toote koguekspordist liitu, tegelesid märkimisväärses koguses dumpinguhinnaga müügiga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (63) | Kõigi kolme koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaalide kaalutud keskmise põhjal arvutatud dumpingumarginaal kogu riigi kohta, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, ületas miinimummarginaali (4,3 %). Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(63)

Kõigi kolme koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaalide kaalutud keskmise põhjal arvutatud dumpingumarginaal kogu riigi kohta, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, ületas miinimummarginaali (4,3 %). Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

4.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (64) | Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: Tai tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus ning seos kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vahel. |
| --- | --- |

(64)

Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: Tai tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus ning seos kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vahel.

4.1.   Tai tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

Tai tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (65) | Komisjoni käsutuses olev teave tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta põhineb kolme koostööd teinud Tai eksportiva tootja esitatud andmetel, taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmetel ja taotluse esitaja poolt menetluse käigus esitatud lisateabel. |
| --- | --- |

(65)

Komisjoni käsutuses olev teave tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta põhineb kolme koostööd teinud Tai eksportiva tootja esitatud andmetel, taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmetel ja taotluse esitaja poolt menetluse käigus esitatud lisateabel.

| (66) | Üks Tai tootjatest, RKI esitas eraldi andmed poolvalmistoodete ja valmistoodete tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta. Ainus erinevus nende kaubakategooriate vahel oli see, et valmistoodetel oli purgil etikett, samas kui poolvalmistoodetel see puudus. Komisjon pidas uurimisaluse toote puhul poolvalmistoodete tootmisvõimsuse andmeid kõige asjakohasemaks, kuna valmistoodete tootmisvõimsus arvutati etikettimismasina kasutusaja põhjal, mida oleks võimalik suurendada. |
| --- | --- |

(66)

Üks Tai tootjatest, RKI esitas eraldi andmed poolvalmistoodete ja valmistoodete tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta. Ainus erinevus nende kaubakategooriate vahel oli see, et valmistoodetel oli purgil etikett, samas kui poolvalmistoodetel see puudus. Komisjon pidas uurimisaluse toote puhul poolvalmistoodete tootmisvõimsuse andmeid kõige asjakohasemaks, kuna valmistoodete tootmisvõimsus arvutati etikettimismasina kasutusaja põhjal, mida oleks võimalik suurendada.

| (67) | Lisaks leidis komisjon kontrollkäigul saadud teabe põhjal, et tulemusprotsent, mida kasutati RKI poolvalmistoodete tootmisvõimsuse arvutamisel, oli liiga madal, ja korrigeeris seda ülespoole. |
| --- | --- |

(67)

Lisaks leidis komisjon kontrollkäigul saadud teabe põhjal, et tulemusprotsent, mida kasutati RKI poolvalmistoodete tootmisvõimsuse arvutamisel, oli liiga madal, ja korrigeeris seda ülespoole.

| (68) | Selle tulemusena oli komisjoni hinnangul uurimisaluse toote vaba tootmisvõimsus kolme koostööd tegeva eksportiva tootja puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 70 000 tonni. Kuna nende kolme koostööd tegeva tootja arvele langes ligikaudu 45 % kõigi läbivaatamistaotluses nimetatud Tai tootjate kogu hinnangulisest töötlemismahust (300 000 tonni), hindas komisjon kõigi Tai tootjate kogu vaba tootmisvõimsust umbes 150 000 tonnile. See moodustab üle 40 % kogu liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja on umbes 11 korda suurem kogu Taist pärit vaatlusaluse toote ekspordist liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(68)

Selle tulemusena oli komisjoni hinnangul uurimisaluse toote vaba tootmisvõimsus kolme koostööd tegeva eksportiva tootja puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 70 000 tonni. Kuna nende kolme koostööd tegeva tootja arvele langes ligikaudu 45 % kõigi läbivaatamistaotluses nimetatud Tai tootjate kogu hinnangulisest töötlemismahust (300 000 tonni), hindas komisjon kõigi Tai tootjate kogu vaba tootmisvõimsust umbes 150 000 tonnile. See moodustab üle 40 % kogu liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja on umbes 11 korda suurem kogu Taist pärit vaatlusaluse toote ekspordist liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (69) | Lisaks sellele näitasid taotluse esitaja esitatud tõendid, et 2018. aastal töötlemiseks kasutada oleva suhkrumaisi kogus oli eeldatavalt 12,5–25 % suurem kui 2017. aastal (11). Lisaks investeeris üks koostööd mittetegev Tai suhkrumaisi tootja Sunsweet Public Company Limited 2018. aastal 170,6 miljonit Tai baati (umbes 4,5 miljonit eurot) masinatesse ja seadmetesse, et suurendada tootmisvõimsust ja parandada tootmise tõhusust (12). |
| --- | --- |

(69)

Lisaks sellele näitasid taotluse esitaja esitatud tõendid, et 2018. aastal töötlemiseks kasutada oleva suhkrumaisi kogus oli eeldatavalt 12,5–25 % suurem kui 2017. aastal (11). Lisaks investeeris üks koostööd mittetegev Tai suhkrumaisi tootja Sunsweet Public Company Limited 2018. aastal 170,6 miljonit Tai baati (umbes 4,5 miljonit eurot) masinatesse ja seadmetesse, et suurendada tootmisvõimsust ja parandada tootmise tõhusust (12).

11

12

| (70) | Seepärast järeldas komisjon, et Tai suhkrumaisi tootjatel on laialdane vaba tootmisvõimsus, et suurendada eksporti liidu turule, kui kehtivad dumpinguvastased meetmed aeguksid. |
| --- | --- |

(70)

Seepärast järeldas komisjon, et Tai suhkrumaisi tootjatel on laialdane vaba tootmisvõimsus, et suurendada eksporti liidu turule, kui kehtivad dumpinguvastased meetmed aeguksid.

4.2.   Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos

Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos

| (71) | Et teha kindlaks impordi võimalik muutumine meetmete kehtivuse aegumise korral, kaalus komisjon liidu turu atraktiivsust hindade poolest. Kuna koostööd tegevate Tai eksportivate tootjate müügist liidu turule olid üle 85 % suured tavapärasel viisil avatavad konservpurgid ning umbes 42 % Tai ekspordist kolmandatesse riikidesse olid samuti suured tavapärasel viisil avatavad konservpurgid, siis keskenduti analüüsis neile tooteliikidele. |
| --- | --- |

(71)

Et teha kindlaks impordi võimalik muutumine meetmete kehtivuse aegumise korral, kaalus komisjon liidu turu atraktiivsust hindade poolest. Kuna koostööd tegevate Tai eksportivate tootjate müügist liidu turule olid üle 85 % suured tavapärasel viisil avatavad konservpurgid ning umbes 42 % Tai ekspordist kolmandatesse riikidesse olid samuti suured tavapärasel viisil avatavad konservpurgid, siis keskenduti analüüsis neile tooteliikidele.

| (72) | Sellise müügi võrdlus tehasest hankimise tasandil näitas, et liidu turule suunatud ekspordi hinnad olid ligikaudu 20 % kõrgemad kui sama tooteliigi hinnad kolmandatele riikidele. Võttes arvesse märkimisväärselt kõrgemaid hindu liidu turul, on selge, et see on Tai eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne turg. See järeldus on tüüpiline kõigi Tai eksportijate puhul, kuna, nagu on märgitud põhjenduses 21, koostööd tegevate tootjate toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 80 % kogu Tai ekspordist liitu. |
| --- | --- |

(72)

Sellise müügi võrdlus tehasest hankimise tasandil näitas, et liidu turule suunatud ekspordi hinnad olid ligikaudu 20 % kõrgemad kui sama tooteliigi hinnad kolmandatele riikidele. Võttes arvesse märkimisväärselt kõrgemaid hindu liidu turul, on selge, et see on Tai eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne turg. See järeldus on tüüpiline kõigi Tai eksportijate puhul, kuna, nagu on märgitud põhjenduses 21, koostööd tegevate tootjate toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 80 % kogu Tai ekspordist liitu.

| (73) | Komisjon märkis ka, et Tai eksportivate tootjate suhtes, kes uurimise käigus koostööd ei tee, kohaldati keskmiselt kõrgemaid dumpinguvastaseid tollimakse kui nende äriühingute suhtes, kes teevad uurimises koostööd. Seega on suurem tõenäosus, et need äriühingud suurendaksid eksporti liidu turule, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon märkis ka, et Tai eksportivate tootjate suhtes, kes uurimise käigus koostööd ei tee, kohaldati keskmiselt kõrgemaid dumpinguvastaseid tollimakse kui nende äriühingute suhtes, kes teevad uurimises koostööd. Seega on suurem tõenäosus, et need äriühingud suurendaksid eksporti liidu turule, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda.

| (74) | Tai märkimisväärsed ekspordimahud ja turuosad esialgsel uurimisperioodil (41 973 tonni, 12,7 %) ning uurimisaluse toote jätkuv eksport Taist liidu turule läbivaatamisega seotud perioodil (13 643 tonni, 3,9 %) võimaldavad komisjonil järeldada, et liidu turg on Tai uurimisaluse toote tootjate jaoks atraktiivne. |
| --- | --- |

(74)

Tai märkimisväärsed ekspordimahud ja turuosad esialgsel uurimisperioodil (41 973 tonni, 12,7 %) ning uurimisaluse toote jätkuv eksport Taist liidu turule läbivaatamisega seotud perioodil (13 643 tonni, 3,9 %) võimaldavad komisjonil järeldada, et liidu turg on Tai uurimisaluse toote tootjate jaoks atraktiivne.

| (75) | Pärast lõplikku avalikustamist esitas Tai valitsus väite, et ekspordikogused Taist vähenesid märkimisväärselt (– 67 %) võrreldes esialgse uurimisperioodiga. Veel väitsid nad, et võttes arvesse asjaolu, et vaatlusalusel perioodil kasvas liidu turuosa 1 %, samas kui Tai eksport jäi samale tasemele, 3,9 %, ei ole dumpingu jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(75)

Pärast lõplikku avalikustamist esitas Tai valitsus väite, et ekspordikogused Taist vähenesid märkimisväärselt (– 67 %) võrreldes esialgse uurimisperioodiga. Veel väitsid nad, et võttes arvesse asjaolu, et vaatlusalusel perioodil kasvas liidu turuosa 1 %, samas kui Tai eksport jäi samale tasemele, 3,9 %, ei ole dumpingu jätkumine tõenäoline.

| (76) | Tai valitsus ei vaidlusta aga asjaolu, et uurimisalust toodet müüdi suurtes kogustes dumpinguhinnaga liitu ning et uurimisaluse toote eksport jätkus märkimisväärsetes kogustes hoolimata kehtestatud meetmetest. Seepärast jääb komisjon dumpingu kordumise tõenäolisuse suhtes oma järelduse juurde. |
| --- | --- |

(76)

Tai valitsus ei vaidlusta aga asjaolu, et uurimisalust toodet müüdi suurtes kogustes dumpinguhinnaga liitu ning et uurimisaluse toote eksport jätkus märkimisväärsetes kogustes hoolimata kehtestatud meetmetest. Seepärast jääb komisjon dumpingu kordumise tõenäolisuse suhtes oma järelduse juurde.

| (77) | Lisaks väitis Tai valitsus, et Tai tootmisvõimsuse korrigeerimine ja sellest tulenevalt põhjendustes 66–70 osutatud vaba tootmisvõimsus ei olnud õigustatud, kuid nad ei põhjendanud oma väidet. Tai eksportiv tootja, kelle tootmisvõimsuse näitu korrigeeriti, ei vaidlustanud korrigeerimist. Seepärast lükatakse väide tagasi. |
| --- | --- |

(77)

Lisaks väitis Tai valitsus, et Tai tootmisvõimsuse korrigeerimine ja sellest tulenevalt põhjendustes 66–70 osutatud vaba tootmisvõimsus ei olnud õigustatud, kuid nad ei põhjendanud oma väidet. Tai eksportiv tootja, kelle tootmisvõimsuse näitu korrigeeriti, ei vaidlustanud korrigeerimist. Seepärast lükatakse väide tagasi.

| (78) | Veel väitis Tai valitsus, et kuna Tai eksport moodustas üksnes 0,9 % koostööd tegevate Tai eksportivate tootjate vabast tootmisvõimsusest, siis väidetavalt ei ole liidu turg Tai eksportivate tootjate jaoks enam atraktiivne. |
| --- | --- |

(78)

Veel väitis Tai valitsus, et kuna Tai eksport moodustas üksnes 0,9 % koostööd tegevate Tai eksportivate tootjate vabast tootmisvõimsusest, siis väidetavalt ei ole liidu turg Tai eksportivate tootjate jaoks enam atraktiivne.

| (79) | Tai eksport moodustas tegelikult umbes 9 % (13) Tai kogu vabast tootmisvõimsusest. See tõendab, et Tai eksportivad tootjad jätkavad eksportimist liitu märkimisväärsetes kogustes, olenemata kehtivatest meetmetest, ning et neil on suurel hulgal vaba tootmisvõimsust uurimisaluse toote ekspordi suurendamiseks, kui meetmed peaksid aeguma. |
| --- | --- |

(79)

Tai eksport moodustas tegelikult umbes 9 % (13) Tai kogu vabast tootmisvõimsusest. See tõendab, et Tai eksportivad tootjad jätkavad eksportimist liitu märkimisväärsetes kogustes, olenemata kehtivatest meetmetest, ning et neil on suurel hulgal vaba tootmisvõimsust uurimisaluse toote ekspordi suurendamiseks, kui meetmed peaksid aeguma.

13

| (80) | Järelikult, kui kehtivad dumpinguvastased meetmed peaksid aeguma, suureneks Taist liitu suunatud dumpinguhinnaga import tõenäoliselt märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(80)

Järelikult, kui kehtivad dumpinguvastased meetmed peaksid aeguma, suureneks Taist liitu suunatud dumpinguhinnaga import tõenäoliselt märkimisväärselt.

4.3.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (81) | Seega, võttes arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaali, Tai olemasolevat märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ning liidu turu atraktiivsust, järeldab komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub ja dumpinguhinnaga eksporttoodang siseneb liidu turule suurtes kogustes. Seega leitakse, et juhul kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, on dumpingu kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(81)

Seega, võttes arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaali, Tai olemasolevat märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ning liidu turu atraktiivsust, järeldab komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub ja dumpinguhinnaga eksporttoodang siseneb liidu turule suurtes kogustes. Seega leitakse, et juhul kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, on dumpingu kordumine tõenäoline.

5.   KAHJU

KAHJU

5.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu kindlaksmääramine

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu kindlaksmääramine

| (82) | Vaatlusalusel perioodil valmistas liidus samasugust toodet umbes 20 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(82)

Vaatlusalusel perioodil valmistas liidus samasugust toodet umbes 20 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (83) | Liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 376 000 tonni. Nagu on viidatud põhjenduses 15, valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 60 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(83)

Liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 376 000 tonni. Nagu on viidatud põhjenduses 15, valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 60 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

5.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (84) | Komisjon liitis liidu tarbimise kindlakstegemiseks kokku liidu tootmisharu müügimahu liidu turul ja koguimpordi liitu, mille andmed saadi Comexti andmebaasist (Eurostat). |
| --- | --- |

(84)

Komisjon liitis liidu tarbimise kindlakstegemiseks kokku liidu tootmisharu müügimahu liidu turul ja koguimpordi liitu, mille andmed saadi Comexti andmebaasist (Eurostat).

| (85) | Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine liidus veidi, 2 %.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogutarbimine | 343 325 | 347 950 | 354 821 | 348 682 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 101 | 103 | 102 |
| Allikas: Eurostat, liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(85)

Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine liidus veidi, 2 %.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kogutarbimine

343 325

347 950

354 821

348 682

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

101

101

103

103

102

102

Allikas: Eurostat, liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

5.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

5.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (86) | Komisjon tegi Taist liitu suunatud impordi mahu kindlaks Comexti andmebaasist (Eurostat) saadud andmete põhjal ning sellise impordi turuosa selle mahu võrdlemise põhjal liidu tarbimisega, mis on esitatud tabelis 1. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon tegi Taist liitu suunatud impordi mahu kindlaks Comexti andmebaasist (Eurostat) saadud andmete põhjal ning sellise impordi turuosa selle mahu võrdlemise põhjal liidu tarbimisega, mis on esitatud tabelis 1.

| (87) | Pärast 2016. aasta 12 % vähenemist suurenes uurimisaluse toote import Taist liitu 3 %, s.o 13 307 tonnilt 2015. aastal umbes 13 643 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

  Tabel 2


  Liidu impordimaht Taist (tonnides) | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taist pärit impordi maht | 13 307 | 11 674 | 12 341 | 13 643 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 88 | 93 | 103 |
| Allikas: Eurostat. |

(87)

Pärast 2016. aasta 12 % vähenemist suurenes uurimisaluse toote import Taist liitu 3 %, s.o 13 307 tonnilt 2015. aastal umbes 13 643 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu impordimaht Taist (tonnides)

Liidu impordimaht Taist (tonnides)

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Taist pärit impordi maht

13 307

11 674

12 341

13 643

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

88

88

93

93

103

103

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (88) | Tai eksportijate vastav turuosa liidu turul arenes sarnaselt impordimahtudega ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,9 %-ni.

  Tabel 3


  Taist pärit impordi turuosa (%) | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taist pärit impordi osa | 3,9 | 3,4 | 3,5 | 3,9 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 87 | 90 | 100 |
| Allikas: Eurostat, liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(88)

Tai eksportijate vastav turuosa liidu turul arenes sarnaselt impordimahtudega ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,9 %-ni.

Tabel 3

Tabel 3

Taist pärit impordi turuosa (%)

Taist pärit impordi turuosa (%)

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Taist pärit impordi osa

3,9

3,4

3,5

3,9

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

87

87

90

90

100

100

Allikas: Eurostat, liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

5.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (89) | Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Comexti andmebaasist (Eurostat) saadud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Comexti andmebaasist (Eurostat) saadud andmete põhjal.

| (90) | Taist pärit uurimisaluse toote keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 15 %.

  Tabel 4


  Taist pärit impordi keskmine hind eurodes tonni kohta | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taist pärit impordi hind | 929 | 913 | 869 | 786 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 98 | 94 | 85 |
| Allikas: Eurostat. |

(90)

Taist pärit uurimisaluse toote keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 15 %.

Tabel 4

Tabel 4

Taist pärit impordi keskmine hind eurodes tonni kohta

Taist pärit impordi keskmine hind eurodes tonni kohta

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Taist pärit impordi hind

929

913

869

786

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

98

98

94

94

85

85

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (91) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  a) | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(91)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon:

a)

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| b) | vastavaid kaalutud keskmisi hindu imporditud tooteliigi kohta, millega valimisse võetud koostööd tegevate Tai tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida kohandati tavapäraste tollimaksude ning impordikulude, sh mahalaadimis- ja tollivormistuskulude järgi. |
| --- | --- |

b)

vastavaid kaalutud keskmisi hindu imporditud tooteliigi kohta, millega valimisse võetud koostööd tegevate Tai tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida kohandati tavapäraste tollimaksude ning impordikulude, sh mahalaadimis- ja tollivormistuskulude järgi.

| (92) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See näitas, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 0,7–4,25 %. Umbes 79 % valimisse kaasatud Tai eksportivate tootjate impordimahust lõi alla liidu hinnad. |
| --- | --- |

(92)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See näitas, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 0,7–4,25 %. Umbes 79 % valimisse kaasatud Tai eksportivate tootjate impordimahust lõi alla liidu hinnad.

5.4.   Import muudest kolmandatest riikidest kui Tai

Import muudest kolmandatest riikidest kui Tai

| (93) | Suhkrumaisi import muudest kolmandatest riikidest kui Taist oli peamiselt pärit Ameerika Ühendriikidest ja Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“). |
| --- | --- |

(93)

Suhkrumaisi import muudest kolmandatest riikidest kui Taist oli peamiselt pärit Ameerika Ühendriikidest ja Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“).

| (94) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 2,2 %-lt 1,2 %-le. Kahe suurima eksportiva riigi, v.a Tai, individuaalne turuosa jäi alla 1 %.

  Tabel 5


  Impordi turuosa | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,6 % |
| Hiina | 0,6 % | 0,4 % | 0,3 % | 0,4 % |
| Muud riigid | 0,7 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Kokku | 2,2 % | 1,7 % | 1,1 % | 1,2 % |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 79 | 52 | 55 |
| Allikas: Eurostat. |

(94)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 2,2 %-lt 1,2 %-le. Kahe suurima eksportiva riigi, v.a Tai, individuaalne turuosa jäi alla 1 %.

Tabel 5

Tabel 5

Impordi turuosa

Impordi turuosa

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ameerika Ühendriigid

0,9 %

0,8 %

0,6 %

0,6 %

Hiina

0,6 %

0,4 %

0,3 %

0,4 %

Muud riigid

0,7 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

Kokku

2,2 %

1,7 %

1,1 %

1,2 %

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

79

79

52

52

55

55

Allikas: Eurostat.

Allikas:

5.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (95) | Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uurimine kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandusnäitajate hindamist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(95)

Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uurimine kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandusnäitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

| (96) | Muu hulgas iseloomustab kõnealust turgu kaks müügikanalit: müük tootja enda kaubamärgi all ning müük jaemüüja kaubamärgi all. Esimese müügikanali kasutamisega kaasnevad harilikult suuremad müügikulud kui teise müügikanaliga; need kulud tulenevad eelkõige turundusest ja reklaamist ning see tingib ka kõrgema müügihinna. |
| --- | --- |

(96)

Muu hulgas iseloomustab kõnealust turgu kaks müügikanalit: müük tootja enda kaubamärgi all ning müük jaemüüja kaubamärgi all. Esimese müügikanali kasutamisega kaasnevad harilikult suuremad müügikulud kui teise müügikanaliga; need kulud tulenevad eelkõige turundusest ja reklaamist ning see tingib ka kõrgema müügihinna.

| (97) | Uurimine kinnitas, et valimisse kaasatud Tai eksportivate tootjate kogu import oli seotud teise müügikanaliga, st müük jaemüüja kaubamärgi all. Seetõttu peeti kahju analüüsimisel asjakohaseks võimaluse korral eristada liidu tootmisharu müüki oma kaubamärgi all ja müüki jaemüüja kaubamärgi all, sest dumpinguhinnaga imporditavad tooted konkureerivad liidu tootmisharu samasuguste toodetega, mida müüakse jaemüüja kaubamärgi all. Sellist eristamist rakendati eelkõige müügimahtude, müügihindade ja kasumlikkuse kindlaksmääramisel. Terviklikkuse huvides on siiski tabelites 9, 13 ja 16 esitatud ka kogusummad (mis hõlmavad nii oma kaubamärki kui ka jaemüüja kaubamärki) ja neid analüüsitud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas liidu tootmisharu müük jaemüüja kaubamärgi all ligikaudu 67 % liidu tootmisharu kogu müügimahust ja ligikaudu 57 % müügiväärtusest. |
| --- | --- |

(97)

Uurimine kinnitas, et valimisse kaasatud Tai eksportivate tootjate kogu import oli seotud teise müügikanaliga, st müük jaemüüja kaubamärgi all. Seetõttu peeti kahju analüüsimisel asjakohaseks võimaluse korral eristada liidu tootmisharu müüki oma kaubamärgi all ja müüki jaemüüja kaubamärgi all, sest dumpinguhinnaga imporditavad tooted konkureerivad liidu tootmisharu samasuguste toodetega, mida müüakse jaemüüja kaubamärgi all. Sellist eristamist rakendati eelkõige müügimahtude, müügihindade ja kasumlikkuse kindlaksmääramisel. Terviklikkuse huvides on siiski tabelites 9, 13 ja 16 esitatud ka kogusummad (mis hõlmavad nii oma kaubamärki kui ka jaemüüja kaubamärki) ja neid analüüsitud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas liidu tootmisharu müük jaemüüja kaubamärgi all ligikaudu 67 % liidu tootmisharu kogu müügimahust ja ligikaudu 57 % müügiväärtusest.

| (98) | Võttes arvesse, et liidus töödeldakse suhkrumaisi ainult suvekuudel, on 2017. aasta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal (1. juuli 2017 – 30. juuni 2018) kahjunäitajad peaaegu samasugused. See kehtib iseäranis tootmise ja tootmisvõimsuse puhul. |
| --- | --- |

(98)

Võttes arvesse, et liidus töödeldakse suhkrumaisi ainult suvekuudel, on 2017. aasta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal (1. juuli 2017 – 30. juuni 2018) kahjunäitajad peaaegu samasugused. See kehtib iseäranis tootmise ja tootmisvõimsuse puhul.

| (99) | Nagu põhjenduses 14 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(99)

Nagu põhjenduses 14 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

| (100) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon liidu tootmisharu esitatud andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuste põhjal. |
| --- | --- |

(100)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon liidu tootmisharu esitatud andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuste põhjal.

| (101) | Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. |
| --- | --- |

(101)

Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule.

| (102) | Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised. |
| --- | --- |

(102)

Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

| (103) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(103)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (104) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(104)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

5.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

5.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (105) | Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu tootmisharu toodang 359 000 tonnilt 2015. aastal 5 %.

  Tabel 6


  Liidu toodang | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | 359 250 | 343 539 | 376 337 | 376 437 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 96 | 105 | 105 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(105)

Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu tootmisharu toodang 359 000 tonnilt 2015. aastal 5 %.

Tabel 6

Tabel 6

Liidu toodang

Liidu toodang

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Toodang (tonnides)

359 250

343 539

376 337

376 437

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

96

96

105

105

105

105

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (106) | Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne.

  Tabel 7


  Liidu tootmisvõimsus | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 465 311 | 465 370 | 465 876 | 465 876 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(106)

Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne.

Tabel 7

Tabel 7

Liidu tootmisvõimsus

Liidu tootmisvõimsus

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

465 311

465 370

465 876

465 876

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

100

100

100

100

100

100

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (107) | Tootmisvõimsuse rakendamine järgis sama suundumust kui tootmine, see suurenes vaatlusalusel perioodil 5 %, s.o 81 %-le.

  Tabel 8


  Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 77 | 74 | 81 | 81 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 96 | 105 | 105 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(107)

Tootmisvõimsuse rakendamine järgis sama suundumust kui tootmine, see suurenes vaatlusalusel perioodil 5 %, s.o 81 %-le.

Tabel 8

Tabel 8

Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine

Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

77

74

81

81

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

96

96

105

105

105

105

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

5.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (108) | Jaemüüja kaubamärgi all liidu turul müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu müük sõltumatutele klientidele kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3 %.

  Tabel 9


  Liidu müügimaht | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müügimaht sõltumatutele klientidele (jaemüüja kaubamärgi all; tonnides) | 214 495 | 219 646 | 225 522 | 220 839 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 102 | 105 | 103 |
| Liidu müügimaht sõltumatutele klientidele (oma ja jaemüüja kaubamärgi all; tonnides) | 322 501 | 330 246 | 338 455 | 330 875 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 102 | 105 | 103 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(108)

Jaemüüja kaubamärgi all liidu turul müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu müük sõltumatutele klientidele kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3 %.

Tabel 9

Tabel 9

Liidu müügimaht

Liidu müügimaht

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu müügimaht sõltumatutele klientidele (jaemüüja kaubamärgi all; tonnides)

214 495

219 646

225 522

220 839

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

102

102

105

105

103

103

Liidu müügimaht sõltumatutele klientidele (oma ja jaemüüja kaubamärgi all; tonnides)

322 501

330 246

338 455

330 875

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

102

102

105

105

103

103

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (109) | Liidu tootmisharu toodangu müügi kogumaht sõltumatutele klientidele liidu turul (nii enda kui ka jaemüüja kaubamärgi all) järgis sama suunda kui müük jaemüüja kaubamärgi all, st see suurenes vaatlusalusel perioodil 3 %. |
| --- | --- |

(109)

Liidu tootmisharu toodangu müügi kogumaht sõltumatutele klientidele liidu turul (nii enda kui ka jaemüüja kaubamärgi all) järgis sama suunda kui müük jaemüüja kaubamärgi all, st see suurenes vaatlusalusel perioodil 3 %.

| (110) | Liidu tootmisharu turuosa oli 2015. aastal 94 % ja see suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühe protsendipunkti võrra 95 %-le.

  Tabel 10


  Liidu turuosa | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu turuosa (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (%) | 94 | 95 | 95 | 95 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(110)

Liidu tootmisharu turuosa oli 2015. aastal 94 % ja see suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühe protsendipunkti võrra 95 %-le.

Tabel 10

Tabel 10

Liidu turuosa

Liidu turuosa

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tootmisharu turuosa (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (%)

94

95

95

95

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

101

101

101

101

101

101

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

5.5.2.3.   Kasv

Kasv

| (111) | 2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes liidu tarbimine veidi (2 %), kuid suurema müügi kaudu suutis liidu tootmisharu suurendada oma turuosa 1 %. |
| --- | --- |

(111)

2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes liidu tarbimine veidi (2 %), kuid suurema müügi kaudu suutis liidu tootmisharu suurendada oma turuosa 1 %.

5.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (112) | Ajavahemikul 2015–2017 liidu tootmisharu tööhõive tase kõigepealt vähenes 11 % ning seejärel kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 protsendipunkti. Kokku kahanes liidu tootmisharus tööhõive vaatlusalusel perioodil 5 %, s.o ligi 2 200 töötajalt ligi 2 100 töötajani, arvestatud täistööajale taandatud töötajate arvuna.

  Tabel 11


  Tööhõive | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive täistööaja ekvivalendina | 2 203 | 1 993 | 1 964 | 2 092 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 90 | 89 | 95 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(112)

Ajavahemikul 2015–2017 liidu tootmisharu tööhõive tase kõigepealt vähenes 11 % ning seejärel kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 protsendipunkti. Kokku kahanes liidu tootmisharus tööhõive vaatlusalusel perioodil 5 %, s.o ligi 2 200 töötajalt ligi 2 100 töötajani, arvestatud täistööajale taandatud töötajate arvuna.

Tabel 11

Tabel 11

Tööhõive

Tööhõive

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööhõive täistööaja ekvivalendina

2 203

1 993

1 964

2 092

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

90

90

89

89

95

95

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (113) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) täistööajale taandatud töötaja kohta aastas, oli alguses 163 tonni täistööajale taandatud töötaja kohta, mis ajavahemikul 2015–2017 esialgu suurenes 17 % ja seejärel langes 7 protsendipunkti võrra läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kokkuvõttes suurenes tootlikkus 10 % ehk 180 tonnini täistööajale taandatud töötaja kohta aastas. See kajastab täiustatud masinate ulatuslikumat kasutamist füüsilise töö asemel.

  Tabel 12


  Liidu tootlikkus | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonnid/täistööaja ekvivalent) | 163 | 172 | 192 | 180 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 106 | 117 | 110 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(113)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) täistööajale taandatud töötaja kohta aastas, oli alguses 163 tonni täistööajale taandatud töötaja kohta, mis ajavahemikul 2015–2017 esialgu suurenes 17 % ja seejärel langes 7 protsendipunkti võrra läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kokkuvõttes suurenes tootlikkus 10 % ehk 180 tonnini täistööajale taandatud töötaja kohta aastas. See kajastab täiustatud masinate ulatuslikumat kasutamist füüsilise töö asemel.

Tabel 12

Tabel 12

Liidu tootlikkus

Liidu tootlikkus

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootlikkus (tonnid/täistööaja ekvivalent)

163

172

192

180

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

106

106

117

117

110

110

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

5.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (114) | Uurimise käigus tuvastati dumpingu jätkumine ning asjaolu, et kogu riigi dumpingumarginaal, nagu näidatud põhjenduses 63, oli miinimummarginaalist kõrgem. |
| --- | --- |

(114)

Uurimise käigus tuvastati dumpingu jätkumine ning asjaolu, et kogu riigi dumpingumarginaal, nagu näidatud põhjenduses 63, oli miinimummarginaalist kõrgem.

| (115) | Kuigi uurimisaluse toote impordi tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli suhteliselt piiratud, püsis see samas märkimisväärse 3,9 % juures. |
| --- | --- |

(115)

Kuigi uurimisaluse toote impordi tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli suhteliselt piiratud, püsis see samas märkimisväärse 3,9 % juures.

| (116) | Vaadeldud makro- ja mikronäitajad kinnitavad, et kuigi dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju, on tootmisharu Tai eksportivate tootjate madalate hindade tõttu jätkuvalt surve all. |
| --- | --- |

(116)

Vaadeldud makro- ja mikronäitajad kinnitavad, et kuigi dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju, on tootmisharu Tai eksportivate tootjate madalate hindade tõttu jätkuvalt surve all.

| (117) | Tõepoolest, jaemüügi segmendi tootlikkus, mis konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga, on kasumlikkuse aspektist vaadates halb. Vaatlusalusel perioodil kahanesid liidu tootmisharu müügihinnad kõnealuses turusegmendis 8 %, samal ajal kui tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul ligi 1 %. On selge, et liidu tootmisharul ei ole olnud võimalust oma kulusid katta ning selle tagajärjeks on märkimisväärne kahjum. Arvestades jaemüüja kaubamärgi olulisust liidu suhkrumaisisegmendis (umbes 67 % kogu liidu tootmisharu müügimahust ja umbes 57 % müügiväärtusest), on selline olukord mõjutanud üleüldist kasumlikkust. Seega ei leitud, et tootmisharu oleks tegelikult toibunud varasemast dumpingust jaemüügi segmendis, ning leitakse, et liidu tootmisharu on endiselt haavatav. |
| --- | --- |

(117)

Tõepoolest, jaemüügi segmendi tootlikkus, mis konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga, on kasumlikkuse aspektist vaadates halb. Vaatlusalusel perioodil kahanesid liidu tootmisharu müügihinnad kõnealuses turusegmendis 8 %, samal ajal kui tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul ligi 1 %. On selge, et liidu tootmisharul ei ole olnud võimalust oma kulusid katta ning selle tagajärjeks on märkimisväärne kahjum. Arvestades jaemüüja kaubamärgi olulisust liidu suhkrumaisisegmendis (umbes 67 % kogu liidu tootmisharu müügimahust ja umbes 57 % müügiväärtusest), on selline olukord mõjutanud üleüldist kasumlikkust. Seega ei leitud, et tootmisharu oleks tegelikult toibunud varasemast dumpingust jaemüügi segmendis, ning leitakse, et liidu tootmisharu on endiselt haavatav.

5.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

5.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (118) | Liidu tootmisharu poolt jaemüüja kaubamärgi all sõltumatutele klientidele müüdud toodangu ühikuhinnad langesid vaatlusalusel perioodil 8 % ehk 1 114 euroni tonni kohta. |
| --- | --- |

(118)

Liidu tootmisharu poolt jaemüüja kaubamärgi all sõltumatutele klientidele müüdud toodangu ühikuhinnad langesid vaatlusalusel perioodil 8 % ehk 1 114 euroni tonni kohta.

| (119) | Liidu tootmisharu poolt nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all sõltumatutele klientidele müüdud toodangu ühikuhinnad langesid vaatlusalusel perioodil 4 % ehk 1 311 euroni tonni kohta.

  Tabel 13


  Ühiku hind liidu turul | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu ühikuhind (jaemüüja kaubamärk) sõltumatutele klientidele (eurot/tonn) | 1 204 | 1 106 | 1 095 | 1 114 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 92 | 91 | 92 |
| Liidu ühikuhind (oma ja jaemüüja kaubamärk) sõltumatutele klientidele (eurot/tonn) | 1 365 | 1 291 | 1 289 | 1 311 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 95 | 94 | 96 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(119)

Liidu tootmisharu poolt nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all sõltumatutele klientidele müüdud toodangu ühikuhinnad langesid vaatlusalusel perioodil 4 % ehk 1 311 euroni tonni kohta.

Tabel 13

Tabel 13

Ühiku hind liidu turul

Ühiku hind liidu turul

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu ühikuhind (jaemüüja kaubamärk) sõltumatutele klientidele (eurot/tonn)

1 204

1 106

1 095

1 114

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

92

92

91

91

92

92

Liidu ühikuhind (oma ja jaemüüja kaubamärk) sõltumatutele klientidele (eurot/tonn)

1 365

1 291

1 289

1 311

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

95

95

94

94

96

96

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

5.5.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (120) | 2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes keskmine tööjõukulu töötaja kohta 8 %, mis on tingitud sellest, et samal perioodil oli tööjõu kogukulu 2 % suurem ja täistööajale taandatud töötajate tööhõive määr 5 % väiksem.

  Tabel 14


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud (eurot/FTE) | 30 529 | 32 581 | 35 537 | 32 903 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 107 | 116 | 108 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.
  FTE = täistööaja ekvivalent. |

(120)

2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes keskmine tööjõukulu töötaja kohta 8 %, mis on tingitud sellest, et samal perioodil oli tööjõu kogukulu 2 % suurem ja täistööajale taandatud töötajate tööhõive määr 5 % väiksem.

Tabel 14

Tabel 14

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööjõukulud (eurot/FTE)

30 529

32 581

35 537

32 903

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

107

107

116

116

108

108

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

FTE = täistööaja ekvivalent.

5.5.3.3.   Varud

Varud

| (121) | Liidu tootmisharu lõppvarude tase on vaatlusalusel perioodil kahanenud. See vähenes 2016. ja 2017. aastal 6 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 59 %. Tuleb siiski märkida, et varude kõrge tase kalendriaasta lõpul on seotud sellega, et igal aastal lõppevad saagikoristus ja konserveerimine harilikult septembris. Seega täiendatakse varusid üksnes suvise saagikoristuse ajal ja kasutatakse kogu aasta jooksul; seetõttu tuleb hinnata varude taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldi.

  Tabel 15


  Varud | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 198 629 | 186 248 | 186 136 | 80 885 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 94 | 94 | 41 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(121)

Liidu tootmisharu lõppvarude tase on vaatlusalusel perioodil kahanenud. See vähenes 2016. ja 2017. aastal 6 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 59 %. Tuleb siiski märkida, et varude kõrge tase kalendriaasta lõpul on seotud sellega, et igal aastal lõppevad saagikoristus ja konserveerimine harilikult septembris. Seega täiendatakse varusid üksnes suvise saagikoristuse ajal ja kasutatakse kogu aasta jooksul; seetõttu tuleb hinnata varude taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldi.

Tabel 15

Tabel 15

Varud

Varud

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

198 629

186 248

186 136

80 885

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

94

94

94

94

41

41

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

5.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (122) | Jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) kahanes vaatlusalusel perioodil 5,2 %-lt 2015. aastal 0,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(122)

Jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) kahanes vaatlusalusel perioodil 5,2 %-lt 2015. aastal 0,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (123) | Nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus langes 10 %-lt 2015. aastal 6,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seega ei ole kõnealune langus nii järsk kui üksnes jaemüüja kaubamärgi all müüdud toodete puhul. Kasumlikkuse vähenemine on põhjendatav müügihindade 4 % langusega vaatlusalusel perioodil, samas kui (peamiselt töötlemata suhkrumaisi ja konservide) tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul 1 %. On selge, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik suurenenud tootmiskulusid tarbijahindadesse üle kanda. |
| --- | --- |

(123)

Nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus langes 10 %-lt 2015. aastal 6,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seega ei ole kõnealune langus nii järsk kui üksnes jaemüüja kaubamärgi all müüdud toodete puhul. Kasumlikkuse vähenemine on põhjendatav müügihindade 4 % langusega vaatlusalusel perioodil, samas kui (peamiselt töötlemata suhkrumaisi ja konservide) tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul 1 %. On selge, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik suurenenud tootmiskulusid tarbijahindadesse üle kanda.

| (124) | Investeeringutasuvus (mida väljendatakse nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete puhul investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina) järgis üldjoontes eespool kirjeldatud suundumusi. See kahanes umbes 49 %-lt 2015. aastal 31,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vähenedes seega kogu vaatlusalusel perioodil 35 %. |
| --- | --- |

(124)

Investeeringutasuvus (mida väljendatakse nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete puhul investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina) järgis üldjoontes eespool kirjeldatud suundumusi. See kahanes umbes 49 %-lt 2015. aastal 31,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vähenedes seega kogu vaatlusalusel perioodil 35 %.

| (125) | Äritegevuse netorahakäive püsis 2015. aastal umbes 17 miljoni euro tasemel. See suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 24 miljoni euroni (st kasv 42 %). Ükski valimisse kuuluv liidu tootja ei andnud teada, et tal oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega.

  Tabel 16


  Kasumlikkus ja investeeringutasuvus | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kasumlikkus (jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist) | 5,2 | –1,4 | –2,6 | –0,7 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | –27 | –50 | –13 |
| Liidu müügi kasumlikkus (oma ning jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist) | 10,0 | 6,1 | 4,8 | 6,7 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 61 | 48 | 67 |
| Investeeringutasuvus (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (investeeringu arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsent) | 49,0 | 27,3 | 23,7 | 31,7 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 56 | 48 | 65 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(125)

Äritegevuse netorahakäive püsis 2015. aastal umbes 17 miljoni euro tasemel. See suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 24 miljoni euroni (st kasv 42 %). Ükski valimisse kuuluv liidu tootja ei andnud teada, et tal oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega.

Tabel 16

Tabel 16

Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kasumlikkus (jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist)

5,2

–1,4

–2,6

–0,7

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

–27

–27

–50

–50

–13

–13

Liidu müügi kasumlikkus (oma ning jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist)

10,0

6,1

4,8

6,7

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

61

61

48

48

67

67

Investeeringutasuvus (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (investeeringu arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsent)

49,0

27,3

23,7

31,7

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

56

56

48

48

65

65

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

Tabel 17

Tabel 17

Rahavoog

Rahavoog

| | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurodes) | 17 197 966 | 32 293 239 | 16 496 604 | 24 404 977 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 188 | 96 | 142 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Rahavoog (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurodes)

17 197 966

32 293 239

16 496 604

24 404 977

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

188

188

96

96

142

142

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (126) | Liidu tootmisharu iga-aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse suurenesid vaatlusalusel perioodil stabiilselt umbes 4 miljonilt eurolt 2015. aastal ligikaudu 8 miljoni euroni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st need suurenesid 85 %. Investeeringuid tehti olemasolevate seadmete uuendamiseks ja tootlikkuse suurendamiseks.

  Tabel 18


  Investeeringud | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (eurodes) | 4 446 615 | 5 622 002 | 7 744 202 | 8 232 340 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 126 | 174 | 185 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(126)

Liidu tootmisharu iga-aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse suurenesid vaatlusalusel perioodil stabiilselt umbes 4 miljonilt eurolt 2015. aastal ligikaudu 8 miljoni euroni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st need suurenesid 85 %. Investeeringuid tehti olemasolevate seadmete uuendamiseks ja tootlikkuse suurendamiseks.

Tabel 18

Tabel 18

Investeeringud

Investeeringud

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Netoinvesteeringud (eurodes)

4 446 615

5 622 002

7 744 202

8 232 340

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100

100

100

126

126

174

174

185

185

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

5.6.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (127) | 2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel toimus mitmete näitajate negatiivne areng. Investeeringutasuvus vähenes, nagu ka müügi kasumlikkus, tööhõive vähenes 5 %. Import Taist kasvas koos langeva keskmise hinnaga. Erakordselt hea saagikus 2014. aastal tõi kaasa varude kõrge taseme 2015. aastal. Samal ajavahemikul mõjutas Taist pärit madala hinnaga import liidu tootmisharu veelgi enam. Vastuseks sellele alandas liidu tootmisharu 2016. aastal hindu ja tootmist koos varude vähendamisega, mis avaldas liidu tootmisharu kasumlikkusele negatiivset mõju. Liidu tootmisharu suutis tootmist suurendada vaid 2017. aastal, kuid kasumlikkus langes kõige madalamale tasemele, võttes arvesse tootmis- ja müügiviivitusi ühe kalendriaasta võrra. |
| --- | --- |

(127)

2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel toimus mitmete näitajate negatiivne areng. Investeeringutasuvus vähenes, nagu ka müügi kasumlikkus, tööhõive vähenes 5 %. Import Taist kasvas koos langeva keskmise hinnaga. Erakordselt hea saagikus 2014. aastal tõi kaasa varude kõrge taseme 2015. aastal. Samal ajavahemikul mõjutas Taist pärit madala hinnaga import liidu tootmisharu veelgi enam. Vastuseks sellele alandas liidu tootmisharu 2016. aastal hindu ja tootmist koos varude vähendamisega, mis avaldas liidu tootmisharu kasumlikkusele negatiivset mõju. Liidu tootmisharu suutis tootmist suurendada vaid 2017. aastal, kuid kasumlikkus langes kõige madalamale tasemele, võttes arvesse tootmis- ja müügiviivitusi ühe kalendriaasta võrra.

| (128) | Enamikul ajal vaatlusalusest perioodist oli liidu tootmisharu suhkrumaisi müük jaemüüja kaubamärgi all kahjumis. Tootmisharul on vaja müüa jaemüüja kaubamärgiga, kuna selline müük moodustab üle poole tootmisharu müügist. Võttes arvesse jaemüüja kaubamärgiga toodete müügi tähtsust müügi koguväärtuses, vähenes üldine kasumlikkus 10 %-lt 6,7 %-le. |
| --- | --- |

(128)

Enamikul ajal vaatlusalusest perioodist oli liidu tootmisharu suhkrumaisi müük jaemüüja kaubamärgi all kahjumis. Tootmisharul on vaja müüa jaemüüja kaubamärgiga, kuna selline müük moodustab üle poole tootmisharu müügist. Võttes arvesse jaemüüja kaubamärgiga toodete müügi tähtsust müügi koguväärtuses, vähenes üldine kasumlikkus 10 %-lt 6,7 %-le.

| (129) | Mõned näitajad muutusid positiivses suunas. Tootmisvõimsuse rakendamine kasvas 81 %. Märkimisväärselt suurenesid ka rahavood ja investeeringud. Liidu tootmisharu jaemüüja kaubamärgiga toodete müük, mis konkureerib otseselt Taist pärit impordiga, suurenes 3 %. Mõlema segmendi kogumüük kokku kasvas sama protsendi võrra. Tuleks siiski märkida, et Tai import takistas liidu tootmisharul kulude kasvu ülekandmist tarbijatele ja liidu tootmisharu ei suutnud seega saavutada rahuldavat kasumlikkuse taset, et säilitada märkimisväärne turuosa turul, kus konkureerivad üksnes liidu tootmisharu ja Taist pärit import, kuna import muudest kolmandatest riikidest on hajutatud ja ebaoluline. |
| --- | --- |

(129)

Mõned näitajad muutusid positiivses suunas. Tootmisvõimsuse rakendamine kasvas 81 %. Märkimisväärselt suurenesid ka rahavood ja investeeringud. Liidu tootmisharu jaemüüja kaubamärgiga toodete müük, mis konkureerib otseselt Taist pärit impordiga, suurenes 3 %. Mõlema segmendi kogumüük kokku kasvas sama protsendi võrra. Tuleks siiski märkida, et Tai import takistas liidu tootmisharul kulude kasvu ülekandmist tarbijatele ja liidu tootmisharu ei suutnud seega saavutada rahuldavat kasumlikkuse taset, et säilitada märkimisväärne turuosa turul, kus konkureerivad üksnes liidu tootmisharu ja Taist pärit import, kuna import muudest kolmandatest riikidest on hajutatud ja ebaoluline.

| (130) | Need kaks segmenti (jaemüüja kaubamärgi ja oma kaubamärgi all) on liidu tootmisharus erinevas olukorras. Ühest küljest ei ole liidu tootmisharul oma kaubamärgi segmendis tugevat otsest konkurentsi. Kaubamärgi omanikud on tugevad ja turg on konsolideerunud. Teisest küljest kujundavad jaemüüja kaubamärgi segmendis hinna jaemüüjad. Taist pärit impordi konkurentsi tõttu on hind pideva surve all. Selle tulemusena on liidu tootjatel raskem kanda tootmiskulude kasvu (peamiselt suhkrumais ja konservipurgid) üle jaemüüjatele, kuna Taist pärit import avaldab hinnasurvet. |
| --- | --- |

(130)

Need kaks segmenti (jaemüüja kaubamärgi ja oma kaubamärgi all) on liidu tootmisharus erinevas olukorras. Ühest küljest ei ole liidu tootmisharul oma kaubamärgi segmendis tugevat otsest konkurentsi. Kaubamärgi omanikud on tugevad ja turg on konsolideerunud. Teisest küljest kujundavad jaemüüja kaubamärgi segmendis hinna jaemüüjad. Taist pärit impordi konkurentsi tõttu on hind pideva surve all. Selle tulemusena on liidu tootjatel raskem kanda tootmiskulude kasvu (peamiselt suhkrumais ja konservipurgid) üle jaemüüjatele, kuna Taist pärit import avaldab hinnasurvet.

| (131) | Liidu tootmisharul õnnestus näiliselt oma turuosa suurendada tänu mahu eelistamisele võrreldes hindadega. Siiski ei saa jätta tähele panemata asjaolu, et enamuse aja vaatlusalusest perioodist ja suurema osa suhkrumaisiga (jaemüüja kaubamärk) seotud äritegevuse puhul on jaemüügi segment olnud kahjumis. |
| --- | --- |

(131)

Liidu tootmisharul õnnestus näiliselt oma turuosa suurendada tänu mahu eelistamisele võrreldes hindadega. Siiski ei saa jätta tähele panemata asjaolu, et enamuse aja vaatlusalusest perioodist ja suurema osa suhkrumaisiga (jaemüüja kaubamärk) seotud äritegevuse puhul on jaemüügi segment olnud kahjumis.

| (132) | Pärast lõplikku avalikustamist väitsid Tai valitsus ja kaks eksportivat tootjat, et potentsiaalne oht tulenes Hiina suhkrumaisi suurenenud impordist, mille hind oli madalam kui Taist pärit impordi hind. |
| --- | --- |

(132)

Pärast lõplikku avalikustamist väitsid Tai valitsus ja kaks eksportivat tootjat, et potentsiaalne oht tulenes Hiina suhkrumaisi suurenenud impordist, mille hind oli madalam kui Taist pärit impordi hind.

| (133) | Kuigi Hiinast pärit impordi keskmine hind oli madalam, oli sellise impordi kogus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski minimaalne (0,4 % turuosa) ning seepärast ei võetud seda importi kahju hindamisel arvesse. See väide lükati tagasi. |
| --- | --- |

(133)

Kuigi Hiinast pärit impordi keskmine hind oli madalam, oli sellise impordi kogus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski minimaalne (0,4 % turuosa) ning seepärast ei võetud seda importi kahju hindamisel arvesse. See väide lükati tagasi.

| (134) | Tai valitsus ja kaks eksportivat tootjat väitsid veel, et liidu tootmisharu puuduliku tulemuslikkuse põhjustasid konkreetsed ilmastikutingimused Euroopas 2018. aastal. Kaks eksportivat tootjat viitasid ajakirjanduses avaldatud artiklile (14) 2018. aasta maisi saagi kohta. Komisjon märgib esiteks, et 2018. aasta suhkrumaisi saak ei mõjuta liidu tootmisharu tulemusi vaatlusalusel perioodil, mis lõppes 2018. aasta juunis, kuna 2018. aasta juunini toimunud müük põhines sellele eelneva aasta saagil. Teiseks ei ole kõnealune artikkel asjakohane, kuna mais on teine taim kui suhkrumais ja seda ei kasutata uurimisaluse toote tootmiseks. |
| --- | --- |

(134)

Tai valitsus ja kaks eksportivat tootjat väitsid veel, et liidu tootmisharu puuduliku tulemuslikkuse põhjustasid konkreetsed ilmastikutingimused Euroopas 2018. aastal. Kaks eksportivat tootjat viitasid ajakirjanduses avaldatud artiklile (14) 2018. aasta maisi saagi kohta. Komisjon märgib esiteks, et 2018. aasta suhkrumaisi saak ei mõjuta liidu tootmisharu tulemusi vaatlusalusel perioodil, mis lõppes 2018. aasta juunis, kuna 2018. aasta juunini toimunud müük põhines sellele eelneva aasta saagil. Teiseks ei ole kõnealune artikkel asjakohane, kuna mais on teine taim kui suhkrumais ja seda ei kasutata uurimisaluse toote tootmiseks.

14

| (135) | Liidu tootmisharu nõudis, et kahju hindamisel tuleks eraldi arvestada suuri jaemüüja kaubamärgi segmendis müüdud konserve, kuna just selles segmendis oli Tai eksportivate tootjate turuosa 20–30 % ning liidu tootmisharus esines vähene kahjumlikkus ja tootmisharu kandis olulist kahju. |
| --- | --- |

(135)

Liidu tootmisharu nõudis, et kahju hindamisel tuleks eraldi arvestada suuri jaemüüja kaubamärgi segmendis müüdud konserve, kuna just selles segmendis oli Tai eksportivate tootjate turuosa 20–30 % ning liidu tootmisharus esines vähene kahjumlikkus ja tootmisharu kandis olulist kahju.

| (136) | Nagu märgitud põhjenduses 96, on suhkrumaisi turul kaks müügikanalit – jaemüüja kaubamärgi kanal ja tootja oma kaubamärgi kanal. Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 9 ja nagu ka esialgse uurimise puhul, mille tulemusel kehtestati tollimaksud, tugineti kahjuhinnangus liidu tootmisharu üldisele tulemuslikkusele (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk), mitmete kahjunäitajate puhul (kasumlikkus, müügimaht ja müügihinnad) aga jaemüügi tulemuslikkusele. Olukord ei ole muutunud selliselt, et see võiks õigustada teistsuguse metoodika kasutamist. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(136)

Nagu märgitud põhjenduses 96, on suhkrumaisi turul kaks müügikanalit – jaemüüja kaubamärgi kanal ja tootja oma kaubamärgi kanal. Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 9 ja nagu ka esialgse uurimise puhul, mille tulemusel kehtestati tollimaksud, tugineti kahjuhinnangus liidu tootmisharu üldisele tulemuslikkusele (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk), mitmete kahjunäitajate puhul (kasumlikkus, müügimaht ja müügihinnad) aga jaemüügi tulemuslikkusele. Olukord ei ole muutunud selliselt, et see võiks õigustada teistsuguse metoodika kasutamist. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (137) | Liidu tootmisharule on tekitatud mitmesugust kahju. Dumpinguvastased meetmed on osaliselt aidanud oma eesmärki täita, heastades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas Taist pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Kuid samas tuleb märkida, et võttes arvesse vähest kasumlikkust, on liidu tootmisharu olukord endiselt haavatav ja nõrk. |
| --- | --- |

(137)

Liidu tootmisharule on tekitatud mitmesugust kahju. Dumpinguvastased meetmed on osaliselt aidanud oma eesmärki täita, heastades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas Taist pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Kuid samas tuleb märkida, et võttes arvesse vähest kasumlikkust, on liidu tootmisharu olukord endiselt haavatav ja nõrk.

| (138) | Seega järeldas komisjon, et kuigi liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahju, ei saa seda pidada oluliseks kahjuks alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(138)

Seega järeldas komisjon, et kuigi liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahju, ei saa seda pidada oluliseks kahjuks alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (139) | Komisjon järeldas põhjenduses 138, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seetõttu hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Taist pärit dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju kordumise tõenäosust, kui meetmetel lastakse aeguda. Ülalkirjeldatud suundumuste põhjal võib öelda, et dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel. Siiski võib aga öelda, et mitmete kahjunäitajate negatiivse arengu tõttu on liidu tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon järeldas põhjenduses 138, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seetõttu hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Taist pärit dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju kordumise tõenäosust, kui meetmetel lastakse aeguda. Ülalkirjeldatud suundumuste põhjal võib öelda, et dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel. Siiski võib aga öelda, et mitmete kahjunäitajate negatiivse arengu tõttu on liidu tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav.

| (140) | Seoses sellega uuris komisjon asjaomases riigis tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust ja asjaomasest riigist pärit impordi mõju liidu tööstuse olukorrale juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(140)

Seoses sellega uuris komisjon asjaomases riigis tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust ja asjaomasest riigist pärit impordi mõju liidu tööstuse olukorrale juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

6.1.   Vaba tootmisvõimsus/töötlemisvõimsus

Vaba tootmisvõimsus/töötlemisvõimsus

| (141) | Nagu märgitud põhjendustes 68–70, on Tai eksportijatel olemas ekspordi kiireks suurendamiseks vajalik märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. Lisaks on Tai vaba töötlemisvõimsus hinnanguliselt ligikaudu 150 000 tonni, mis on ligikaudu 10 korda suurem kui Taist liitu suunatud ekspordi maht. |
| --- | --- |

(141)

Nagu märgitud põhjendustes 68–70, on Tai eksportijatel olemas ekspordi kiireks suurendamiseks vajalik märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. Lisaks on Tai vaba töötlemisvõimsus hinnanguliselt ligikaudu 150 000 tonni, mis on ligikaudu 10 korda suurem kui Taist liitu suunatud ekspordi maht.

6.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (142) | Võttes arvesse liidu turu tulusamaid hindu, võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, nagu on märgitud põhjenduses 72, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatasse riikidesse eksporditavad märkimisväärsed tootekogused ümber liidu turule. |
| --- | --- |

(142)

Võttes arvesse liidu turu tulusamaid hindu, võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, nagu on märgitud põhjenduses 72, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatasse riikidesse eksporditavad märkimisväärsed tootekogused ümber liidu turule.

| (143) | Seega suurendaksid Tai tootjad meetmete puudumise korral intensiivselt esindatust liidu turul nii mahu kui ka turuosa poolest ning nende dumpinguhinnaga import avaldaks suurenenud hinnasurvet liidu tootmisharu müügihindadele. |
| --- | --- |

(143)

Seega suurendaksid Tai tootjad meetmete puudumise korral intensiivselt esindatust liidu turul nii mahu kui ka turuosa poolest ning nende dumpinguhinnaga import avaldaks suurenenud hinnasurvet liidu tootmisharu müügihindadele.

6.3.   Mõju liidu tootmisharule

Mõju liidu tootmisharule

| (144) | Tõenäoliselt saabuvate Tai päritolu impordi suurte koguste tõttu, mis hinnad alla löövad, oleks liidu tootmisharu sunnitud vähendama oma tootmist või alandama hindu. Isegi vähene hindade allalöömine mõjutaks oluliselt liidu tootmisharu kasumlikkust, nagu on näha põhjendustes 122 ja 123 esitatud jaemüüja kaubamärgi analüüsis. |
| --- | --- |

(144)

Tõenäoliselt saabuvate Tai päritolu impordi suurte koguste tõttu, mis hinnad alla löövad, oleks liidu tootmisharu sunnitud vähendama oma tootmist või alandama hindu. Isegi vähene hindade allalöömine mõjutaks oluliselt liidu tootmisharu kasumlikkust, nagu on näha põhjendustes 122 ja 123 esitatud jaemüüja kaubamärgi analüüsis.

| (145) | Võttes arvesse liidu tootmisharu haprust, põhjustaksid tootmismahu vähenemine ja müügihindade langus kasumlikkuse ja teiste tulemuslikkuse näitajate kiire halvenemise. |
| --- | --- |

(145)

Võttes arvesse liidu tootmisharu haprust, põhjustaksid tootmismahu vähenemine ja müügihindade langus kasumlikkuse ja teiste tulemuslikkuse näitajate kiire halvenemise.

6.4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (146) | Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise korral on olulise kahju kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(146)

Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise korral on olulise kahju kordumine tõenäoline.

| (147) | Kaks eksportivat tootjat märkisid, et olulise kahju kordumine ei ole tõenäoline, kuna komisjon ei esitanud selle kohta piisavalt faktilisi tõendeid, peamiselt seepärast, et liidu turg ei ole uurimisaluse toote peamine ja eelistatud turg ning praegused majanduslikud näitajad arenevad positiivses suunas. Selle küsimuse tõstatas ka Tai valitsus. |
| --- | --- |

(147)

Kaks eksportivat tootjat märkisid, et olulise kahju kordumine ei ole tõenäoline, kuna komisjon ei esitanud selle kohta piisavalt faktilisi tõendeid, peamiselt seepärast, et liidu turg ei ole uurimisaluse toote peamine ja eelistatud turg ning praegused majanduslikud näitajad arenevad positiivses suunas. Selle küsimuse tõstatas ka Tai valitsus.

| (148) | Kahju kordumise tõenäosuse tõendeid on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 139–145, kus komisjon tegi ettevaatava hindamise kahju kordumise tõenäosuse kohta. See analüüs ei põhine üksnes uurimisaluse toote peamise ja eelistatud turu ning liidu tootmisharu tulemuslikkuse hetkeolukorral, vaid selles vaadeldakse liidu turu tõenäolist olukorda juhul, kui dumpinguvastased meetmed tühistatakse. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(148)

Kahju kordumise tõenäosuse tõendeid on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 139–145, kus komisjon tegi ettevaatava hindamise kahju kordumise tõenäosuse kohta. See analüüs ei põhine üksnes uurimisaluse toote peamise ja eelistatud turu ning liidu tootmisharu tulemuslikkuse hetkeolukorral, vaid selles vaadeldakse liidu turu tõenäolist olukorda juhul, kui dumpinguvastased meetmed tühistatakse. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (149) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Alusmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(149)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Alusmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (150) | Nagu on märgitud põhjenduses 139, on liidu tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Tootmisharule tuleks kasuks meetmete jätkumisega kaasnev leevendus, et ta saaks suurendada müügihindu (eelkõige jaemüüja kaubamärgiga toodete puhul) ning seeläbi katta suurenenud tootmiskulusid. See võimaldaks parandada liidu tootmisharu finantsolukorda. |
| --- | --- |

(150)

Nagu on märgitud põhjenduses 139, on liidu tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Tootmisharule tuleks kasuks meetmete jätkumisega kaasnev leevendus, et ta saaks suurendada müügihindu (eelkõige jaemüüja kaubamärgiga toodete puhul) ning seeläbi katta suurenenud tootmiskulusid. See võimaldaks parandada liidu tootmisharu finantsolukorda.

7.2.   Jaemüüjate ja tarbijate huvid

Jaemüüjate ja tarbijate huvid

| (151) | Eelmises aegumise läbivaatamises jõuti järeldusele, et mõju jaemüüjatele ei oleks ebaproportsionaalne, isegi kui meetmeid tuleks laiendada. |
| --- | --- |

(151)

Eelmises aegumise läbivaatamises jõuti järeldusele, et mõju jaemüüjatele ei oleks ebaproportsionaalne, isegi kui meetmeid tuleks laiendada.

| (152) | Käesoleva uurimise käigus ei leidnud komisjon tõendeid selle kohta, et olukord oleks eelmisest aegumise läbivaatamisest saadik muutunud. Ükski jaemüüja ei teinud uurimise käigus koostööd ega väitnud, et see järeldus enam ei kehti. Seega järeldas komisjon, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju jaemüüjate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära. |
| --- | --- |

(152)

Käesoleva uurimise käigus ei leidnud komisjon tõendeid selle kohta, et olukord oleks eelmisest aegumise läbivaatamisest saadik muutunud. Ükski jaemüüja ei teinud uurimise käigus koostööd ega väitnud, et see järeldus enam ei kehti. Seega järeldas komisjon, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju jaemüüjate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära.

| (153) | Mis puutub tarbijatesse, siis keskmine kulutus suhkrumaisile majapidamise kohta on väga piiratud. Võttes arvesse kehtivate meetmete mõõdukat taset, oleks meetmete jätkuva rakendamise mõju tarbijatele tõenäoliselt tühine. |
| --- | --- |

(153)

Mis puutub tarbijatesse, siis keskmine kulutus suhkrumaisile majapidamise kohta on väga piiratud. Võttes arvesse kehtivate meetmete mõõdukat taset, oleks meetmete jätkuva rakendamise mõju tarbijatele tõenäoliselt tühine.

| (154) | Seega leitakse, et kavandatud meetmed tõenäoliselt ei mõjuta olulisel määral liidu jaemüüjate ja tarbijate olukorda. |
| --- | --- |

(154)

Seega leitakse, et kavandatud meetmed tõenäoliselt ei mõjuta olulisel määral liidu jaemüüjate ja tarbijate olukorda.

7.3.   Varude nappuse oht ja konkurents liidu turul

Varude nappuse oht ja konkurents liidu turul

| (155) | Tarbimine liidus püsis stabiilsena ligikaudu 365 000 tonni juures. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus on vaatlusalusel perioodil pidevalt ületanud liidu nõudlust, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligi 466 000 tonnini. Ilmneb, et liidu tootmisharul on vaba tootmisvõimsust, et suurema nõudluse korral oma toodangut suurendada. Osa turunõudlusest saaks rahuldada ka impordiga kolmandatest riikidest, eelkõige Ameerika Ühendriikidest ja Hiinast. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole tõepoolest peatada importi Taist liitu. Võttes arvesse dumpinguvastase tollimaksu madalat taset, võib eeldada, et Tai importijatele jääb jätkuvalt teatud osa liidu turust. |
| --- | --- |

(155)

Tarbimine liidus püsis stabiilsena ligikaudu 365 000 tonni juures. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus on vaatlusalusel perioodil pidevalt ületanud liidu nõudlust, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligi 466 000 tonnini. Ilmneb, et liidu tootmisharul on vaba tootmisvõimsust, et suurema nõudluse korral oma toodangut suurendada. Osa turunõudlusest saaks rahuldada ka impordiga kolmandatest riikidest, eelkõige Ameerika Ühendriikidest ja Hiinast. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole tõepoolest peatada importi Taist liitu. Võttes arvesse dumpinguvastase tollimaksu madalat taset, võib eeldada, et Tai importijatele jääb jätkuvalt teatud osa liidu turust.

| (156) | Ülaltoodud kaalutlusi arvestades ei saa järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkuv rakendamine tooks tõenäoliselt kaasa toote puuduse või konkurentsipiirangu liidu turul. |
| --- | --- |

(156)

Ülaltoodud kaalutlusi arvestades ei saa järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkuv rakendamine tooks tõenäoliselt kaasa toote puuduse või konkurentsipiirangu liidu turul.

7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (157) | Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(157)

Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate meetmete säilitamise vastu.

8.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (158) | Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise, kahju kordumise ja liidu huvide kohta, tuleks säilitada Taist pärit teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(158)

Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise, kahju kordumise ja liidu huvide kohta, tuleks säilitada Taist pärit teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed.

| (159) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamine. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused ning taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(159)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamine. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused ning taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (160) | Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (15) artikli 109 kohaselt, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tehakse tagasimakse, peaks makstav intress olema määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes ja mis avaldatakse iga kuu esimesel kalendripäeval Euroopa Liidu Teataja C-seerias. |
| --- | --- |

(160)

Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (15) artikli 109 kohaselt, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tehakse tagasimakse, peaks makstav intress olema määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes ja mis avaldatakse iga kuu esimesel kalendripäeval Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

15

Euroopa Liidu Teataja

| (161) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee oma arvamust ei esitanud, |
| --- | --- |

(161)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee oma arvamust ei esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Taist pärit, CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001903010) alla kuuluva, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes ning praegu CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005800010) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes (v.a rubriigi 2006 tooted).

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Tai | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tai | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tai | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000, Tai | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tai | 11,1 | A792 |
| Lisas loetletud koostööd tegevad eksportivad tootjad | 12,9 | A793 |
| Kõik muud äriühingud | 14,3 | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Tai

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tai

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tai

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000, Tai

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tai

11,1

A792

Lisas loetletud koostööd tegevad eksportivad tootjad

12,9

A793

Kõik muud äriühingud

14,3

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.

Artikkel 2

Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, et lisada uus eksportiv tootja ja kehtestada sellele tootjale kaalutud keskmine dumpingvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse koostööd teinud äriühingute suhtes, keda esialgses uurimises valimisse ei kaasatud, kui Tai uus eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et ta:

| a) | ei eksportinud perioodil 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (esialgne uurimisperiood) liitu lõikes 1 kirjeldatud toodet; |
| --- | --- |

a)

ei eksportinud perioodil 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (esialgne uurimisperiood) liitu lõikes 1 kirjeldatud toodet;

| b) | ei ole seotud ühegi Tai eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, ning |
| --- | --- |

b)

ei ole seotud ühegi Tai eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, ning

| c) | on uurimisalust toodet pärast esialgse uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu. |
| --- | --- |

c)

on uurimisalust toodet pärast esialgse uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. november 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 18. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 159, 20.6.2007, lk 14).

2

(3)  Nõukogu 25. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 954/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 260, 30.9.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 18. juuni 2007. aasta otsus 2007/424/EÜ, millega kiidetakse heaks teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi dumpinguvastase menetlusega seoses pakutud kohustused (ELT L 159, 20.6.2007, lk 42).

4

(5)  Nõukogu 15. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 847/2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 246, 18.9.2009, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 2. septembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 244, 13.9.2013, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 24. märtsi 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 307/2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 91, 27.3.2014, lk 1).

7

(8)  Teade, mis tuleneb 14. detsembri 2017. aasta kohtuasjas T-460/14 ja 28. märtsi 2019. aasta kohtuasjas C-144/18 P tehtud otsustest seoses nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 307/2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT C 291/3, 29.8.2019, lk 3).

8

(9)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 440, 21.12.2017, lk 21).

9

(10)  Teade Tai Kuningriigist pärit teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisiterade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 322, 12.9.2018, lk 4).

10

(11)  IEG Vu artikkel, 24.10.2018, AETMD esildis kuupäevaga 29.3.2019, 8. lisa.

11

(12)  AETMD esildis kuupäevaga 29.3.2019.

12

(13)  Uurimisaluse toote eksport 13 643 tonni (vt tabel 2) võrreldes kogu vaba tootmisvõimsusega 150 000 tonni.

13

(14)  https://www.lemonde.fr/economie/article/2018/10/20/la-roumanie-vampirise-le-marche-europeen-du-mais_5372297_3234.html?xtmc=dracula&xtcr=1.

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

15

---

LISA

Artikli 1 lõikes 2 viidatud koostööd tegevate eksportivate tootjate loetelu TARICi lisakoodi A793 all

| Nimi | Aadress |
| --- | --- |
| Agro-On (Thailand) Co., Ltd | 50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Tai |
| B.N.H. Canning Co., Ltd | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonnesai, Kongsan Bangkok 10600,Tai |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd. | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Tai |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Tai |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd. | 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Tai |
| Lampang Food Products Co., Ltd. | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Tai |
| O.V. International Import-Export Co., Ltd. | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Tai |
| Pan Inter Foods Co., Ltd. | 400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Tai |
| Siam Food Products Public Co., Ltd. | 3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Tai |
| Viriyah Food Processing Co., Ltd. | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Tai |
| Vita Food Factory (1989) Ltd. | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Tai |

Nimi

Aadress

Agro-On (Thailand) Co., Ltd

50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Tai

B.N.H. Canning Co., Ltd

425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonnesai, Kongsan Bangkok 10600,Tai

Boonsith Enterprise Co., Ltd.

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Tai

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Tai

Great Oriental Food Products Co., Ltd.

888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Tai

Lampang Food Products Co., Ltd.

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Tai

O.V. International Import-Export Co., Ltd.

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Tai

Pan Inter Foods Co., Ltd.

400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Tai

Siam Food Products Public Co., Ltd.

3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Tai

Viriyah Food Processing Co., Ltd.

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Tai

Vita Food Factory (1989) Ltd.

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Tai

---

| 2.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1997,

29. november 2019,

millega taasalustatakse uurimist pärast 19. septembril 2019. aastal kohtuasjas C-251/18: Trace Sport SAS tehtud kohtuotsust seoses nõukogu 29. mai 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 501/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes määrusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 266,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist algatas komisjon 26. septembril 2012 määrusega (EL) nr 875/2012 (2) uurimise seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit jalgrataste impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. |
| --- | --- |

(1)

Pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist algatas komisjon 26. septembril 2012 määrusega (EL) nr 875/2012 (2) uurimise seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit jalgrataste impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.

2

| (2) | 29. mai 2013. aasta nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 501/2013 (3) (edaspidi „vaidlustatud määrus“) laiendas nõukogu 5. juunil 2013 nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte. |
| --- | --- |

(2)

29. mai 2013. aasta nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 501/2013 (3) (edaspidi „vaidlustatud määrus“) laiendas nõukogu 5. juunil 2013 nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte.

3

| (3) | 19. septembril 2015. aastal kohtuasjas T‐413/13: City Cycle Industries vs. nõukogu tehtud otsusega tühistas Euroopa Liidu Üldkohus nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 501/2013 artikli 1 lõiked 1 ja 3 selles osas, mis puudutab äriühingut City Cycle Industries (edaspidi „City Cycle“). |
| --- | --- |

(3)

19. septembril 2015. aastal kohtuasjas T‐413/13: City Cycle Industries vs. nõukogu tehtud otsusega tühistas Euroopa Liidu Üldkohus nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 501/2013 artikli 1 lõiked 1 ja 3 selles osas, mis puudutab äriühingut City Cycle Industries (edaspidi „City Cycle“).

vs.

| (4) | Kõnealuse kohtuotsuse punktides 82–97 analüüsis Üldkohus kõigepealt tõendeid, mida City Cycle oli uurimise käigus esitanud. Kohus leidis, et tõendid ei näita, et City Cycle oleks Sri Lanka päritolu jalgrataste importija või et äriühing vastaks alusmääruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud tingimustele. Teiseks otsustas Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 98, et sellegipoolest ei olnud nõukogul mingit teavet, mis võimaldanuks vaidlusaluse määruse punktis 78 sõnaselgelt järeldada, et City Cycle tegeleb lähetamisega. Kolmandaks märkis Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 99, et tõepoolest ei ole võimalik välistada, et kõigi nende tavade, protsesside või toimingute hulgast, millel puudub piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale esialgse dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise alusmääruse artikli 13 lõike 1 teise lõigu tähenduses, kasutas City Cycle lähetamist. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse kohtuotsuse punktides 82–97 analüüsis Üldkohus kõigepealt tõendeid, mida City Cycle oli uurimise käigus esitanud. Kohus leidis, et tõendid ei näita, et City Cycle oleks Sri Lanka päritolu jalgrataste importija või et äriühing vastaks alusmääruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud tingimustele. Teiseks otsustas Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 98, et sellegipoolest ei olnud nõukogul mingit teavet, mis võimaldanuks vaidlusaluse määruse punktis 78 sõnaselgelt järeldada, et City Cycle tegeleb lähetamisega. Kolmandaks märkis Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 99, et tõepoolest ei ole võimalik välistada, et kõigi nende tavade, protsesside või toimingute hulgast, millel puudub piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale esialgse dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise alusmääruse artikli 13 lõike 1 teise lõigu tähenduses, kasutas City Cycle lähetamist.

| (5) | 26. jaanuaril 2017 jättis Euroopa Kohus liidetud kohtuasjadega C-248/15P, C-254/15P ja C-260/15P (4) Üldkohtu otsuse vastu 19. märtsil 2015 esitatud apellatsioonkaebused rahuldamata. |
| --- | --- |

(5)

26. jaanuaril 2017 jättis Euroopa Kohus liidetud kohtuasjadega C-248/15P, C-254/15P ja C-260/15P (4) Üldkohtu otsuse vastu 19. märtsil 2015 esitatud apellatsioonkaebused rahuldamata.

4

| (6) | Euroopa Kohtu otsuse järel otsustas komisjon osaliselt taasalustada Sri Lankalt lähetatud jalgrataste (olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Sri Lanka või mitte) importi käsitleva kõrvalehoidmisvastase uurimise, mille tulemusel võeti vastu vaidlustatud määrus, ning uurimist jätkatakse alates hetkest, kui leidis aset eeskirjade väidetav rikkumine. Taasalustamise ulatus piirdus Euroopa Kohtu otsuse rakendamise selle osaga, mis oli seotud äriühinguga City Cycle. Taasalustamise tulemusena võttis komisjon vastu 9. jaanuari 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/28, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks äriühingu City Cycle Industries kaudu lähetatud jalgrataste impordi suhtes, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Sri Lanka või mitte |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Kohtu otsuse järel otsustas komisjon osaliselt taasalustada Sri Lankalt lähetatud jalgrataste (olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Sri Lanka või mitte) importi käsitleva kõrvalehoidmisvastase uurimise, mille tulemusel võeti vastu vaidlustatud määrus, ning uurimist jätkatakse alates hetkest, kui leidis aset eeskirjade väidetav rikkumine. Taasalustamise ulatus piirdus Euroopa Kohtu otsuse rakendamise selle osaga, mis oli seotud äriühinguga City Cycle. Taasalustamise tulemusena võttis komisjon vastu 9. jaanuari 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/28, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks äriühingu City Cycle Industries kaudu lähetatud jalgrataste impordi suhtes, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Sri Lanka või mitte

| (7) | Pidades silmas eelotsusetaotlust, mille oli esitanud Rechtbank Noord-Holland, otsustas Euroopa Kohus 19. septembril 2019 kohtuasjas C-251/18: Trace Sport SAS, et nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 501/2013 on kehtetu osas, mis puudutab Sri Lankalt lähetatud jalgrataste importi, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Sri Lanka või mitte. Euroopa Kohus jõudis järeldusele, et nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 501/2013 ei sisalda ühtegi isikupõhist analüüsi meetmetest kõrvalehoidmise kohta, milles võivad olla osalenud Kelani Cycles ja Creative Cycles. Euroopa Kohus leidis, et järeldus Sri Lanka tasandil lähetamise esinemise kohta ei saa õiguslikult rajaneda vaid kahel nõukogu konkreetsel tuvastusel, mille kohaselt esiteks muutus liidu ja Sri Lanka vaheline kaubandusstruktuur ning teiseks ei teinud osa eksportivatest tootjatest koostööd. Sellest lähtuvalt otsustas Euroopa Kohus, et nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 501/2013 on kehtetu osas, mis puudutab Sri Lankalt lähetatud jalgrataste importi, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Sri Lanka või mitte. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas eelotsusetaotlust, mille oli esitanud Rechtbank Noord-Holland, otsustas Euroopa Kohus 19. septembril 2019 kohtuasjas C-251/18: Trace Sport SAS, et nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 501/2013 on kehtetu osas, mis puudutab Sri Lankalt lähetatud jalgrataste importi, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Sri Lanka või mitte. Euroopa Kohus jõudis järeldusele, et nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 501/2013 ei sisalda ühtegi isikupõhist analüüsi meetmetest kõrvalehoidmise kohta, milles võivad olla osalenud Kelani Cycles ja Creative Cycles. Euroopa Kohus leidis, et järeldus Sri Lanka tasandil lähetamise esinemise kohta ei saa õiguslikult rajaneda vaid kahel nõukogu konkreetsel tuvastusel, mille kohaselt esiteks muutus liidu ja Sri Lanka vaheline kaubandusstruktuur ning teiseks ei teinud osa eksportivatest tootjatest koostööd. Sellest lähtuvalt otsustas Euroopa Kohus, et nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 501/2013 on kehtetu osas, mis puudutab Sri Lankalt lähetatud jalgrataste importi, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Sri Lanka või mitte.

| (8) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 266 kohaselt peavad liidu institutsioonid võtma Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 266 kohaselt peavad liidu institutsioonid võtma Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmiseks vajalikud meetmed.

| (9) | Kohtupraktikast tuleneb, et kui Euroopa Kohtu otsusega tunnistatakse kehtetuks või tühistatakse dumpinguvastase tollimaksu kehtestanud määrus, siis on institutsioonil, kelle ülesanne on selle kohtuotsuse täitmine, võimalus jätkata selle määruse vastuvõtmise menetlust isegi siis, kui sellist võimalust ei ole kohaldatavates õigusaktides sõnaselgelt ette nähtud (5). |
| --- | --- |

(9)

Kohtupraktikast tuleneb, et kui Euroopa Kohtu otsusega tunnistatakse kehtetuks või tühistatakse dumpinguvastase tollimaksu kehtestanud määrus, siis on institutsioonil, kelle ülesanne on selle kohtuotsuse täitmine, võimalus jätkata selle määruse vastuvõtmise menetlust isegi siis, kui sellist võimalust ei ole kohaldatavates õigusaktides sõnaselgelt ette nähtud (5).

5

| (10) | Lisaks sellele, välja arvatud juhul, kui tuvastatud rikkumine toob endaga kaasa kogu menetluse õigusvastasuse, on asjaomasel institutsioonil võimalus kehtetuks tunnistatud või tühistatud õigusakti asendava uue akti vastuvõtmiseks jätkata menetlust selles etapis, milles rikkumine toimus (6). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks meetmetest kõrvalehoidmise uurimise menetluse algatamist käsitlevat komisjoni määrust (EL) nr 875/2012. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sellele, välja arvatud juhul, kui tuvastatud rikkumine toob endaga kaasa kogu menetluse õigusvastasuse, on asjaomasel institutsioonil võimalus kehtetuks tunnistatud või tühistatud õigusakti asendava uue akti vastuvõtmiseks jätkata menetlust selles etapis, milles rikkumine toimus (6). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks meetmetest kõrvalehoidmise uurimise menetluse algatamist käsitlevat komisjoni määrust (EL) nr 875/2012.

6

| (11) | Seega on komisjonil võimalus parandada neid nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 501/2013 aspekte, mis viisid määruse kehtetuks tunnistamiseni, jättes samal ajal muutmata need osad, mida kohtuotsus ei mõjuta (7). |
| --- | --- |

(11)

Seega on komisjonil võimalus parandada neid nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 501/2013 aspekte, mis viisid määruse kehtetuks tunnistamiseni, jättes samal ajal muutmata need osad, mida kohtuotsus ei mõjuta (7).

7

| (12) | Seepärast otsustas komisjon taasalustada kõrvalehoidmist käsitleva uurimise, et kõrvaldada Euroopa Kohtu tuvastatud õigusvastasus. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast otsustas komisjon taasalustada kõrvalehoidmist käsitleva uurimise, et kõrvaldada Euroopa Kohtu tuvastatud õigusvastasus.

| (13) | Kuna Euroopa Kohtu kohtuotsuses C-251/18 tuvastatud rikkumine ei mõjuta komisjoni 9. jaanuari 2018. aasta rakendusmäärust (EL) 2018/28, ei hõlma käesolev menetlus lõplikku dumpinguvastast tollimaksu äriühingu City Cycle Industries lähetatud jalgrataste impordi suhtes, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Sri Lanka või mitte. |
| --- | --- |

(13)

Kuna Euroopa Kohtu kohtuotsuses C-251/18 tuvastatud rikkumine ei mõjuta komisjoni 9. jaanuari 2018. aasta rakendusmäärust (EL) 2018/28, ei hõlma käesolev menetlus lõplikku dumpinguvastast tollimaksu äriühingu City Cycle Industries lähetatud jalgrataste impordi suhtes, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Sri Lanka või mitte.

2.   TAASALUSTAMISE MENETLUS

TAASALUSTAMISE MENETLUS

2.1.   Menetluse taasalustamine

Menetluse taasalustamine

| (14) | Eespool esitatud arvesse võttes taasalustab komisjon meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist seoses Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste ja muude mootorita ratassõidukite (kaasa arvatud kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 8712 00 30 ja ex 8712 00 70 alla (TARICi koodid 8712003010 ja 8712007091) impordiga olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte, mille tulemusena võeti vastu nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 501/2013, ning jätkab seda alates hetkest, mil eeskirjade eiramine toimus, avaldades käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(14)

Eespool esitatud arvesse võttes taasalustab komisjon meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist seoses Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste ja muude mootorita ratassõidukite (kaasa arvatud kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 8712 00 30 ja ex 8712 00 70 alla (TARICi koodid 8712003010 ja 8712007091) impordiga olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte, mille tulemusena võeti vastu nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 501/2013, ning jätkab seda alates hetkest, mil eeskirjade eiramine toimus, avaldades käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

| (15) | Taasalustamine piirdub kohtuasjas C-251/18: Trace Sport SAS tehtud Euroopa Kohtu otsuse rakendamisega. Vastavalt otsusele piirdub Euroopa Kohtu poolt tuvastatud rikkumine liidu institutsioonide tõendamiskohustusega vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõikele 3, nagu see sel ajal kehtis. |
| --- | --- |

(15)

Taasalustamine piirdub kohtuasjas C-251/18: Trace Sport SAS tehtud Euroopa Kohtu otsuse rakendamisega. Vastavalt otsusele piirdub Euroopa Kohtu poolt tuvastatud rikkumine liidu institutsioonide tõendamiskohustusega vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõikele 3, nagu see sel ajal kehtis.

| (16) | Seega tuleb täiendada nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 501/2013 ebapiisavaid põhjendusi kättesaadavate tõendite kohta kõrvalehoidmise esinemisest Sri Lankal. |
| --- | --- |

(16)

Seega tuleb täiendada nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 501/2013 ebapiisavaid põhjendusi kättesaadavate tõendite kohta kõrvalehoidmise esinemisest Sri Lankal.

2.2.   
  Registreerimine

Registreerimine

| (17) | Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 kehtestatakse uurimisaluse toote impordi registreerimise nõue, millega soovitakse tagada, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saab dumpinguvastase tollimaksu asjakohases summas sisse nõuda alates kuupäevast, mil sellise impordi suhtes registreerimisnõue kehtima hakkas. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 kehtestatakse uurimisaluse toote impordi registreerimise nõue, millega soovitakse tagada, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saab dumpinguvastase tollimaksu asjakohases summas sisse nõuda alates kuupäevast, mil sellise impordi suhtes registreerimisnõue kehtima hakkas.

| (18) | Komisjon võib määruse alusel lubada tolliasutustel lõpetada liitu imporditavate toodete registreerimise selliste tootjate puhul, kes on taotlenud registreerimisest vabastamist ja kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad vastavad vabastamise eelduseks olevatele nõuetele. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon võib määruse alusel lubada tolliasutustel lõpetada liitu imporditavate toodete registreerimise selliste tootjate puhul, kes on taotlenud registreerimisest vabastamist ja kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad vastavad vabastamise eelduseks olevatele nõuetele.

2.3.   Kirjalik esildis

Kirjalik esildis

| (19) | Huvitatud isikutel palutakse endast teada anda ning esitada oma seisukohad, anda teavet ja esitada lisatõendeid uurimise taasalustamisega seotud küsimustes 20 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(19)

Huvitatud isikutel palutakse endast teada anda ning esitada oma seisukohad, anda teavet ja esitada lisatõendeid uurimise taasalustamisega seotud küsimustes 20 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

2.4.   Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

| (20) | Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise taasalustamisega seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses eespool nimetatud isikutega. |
| --- | --- |

(20)

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise taasalustamisega seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses eespool nimetatud isikutega.

Euroopa Liidu Teatajas

2.5.   Kirjalike esildiste ja kirjade saatmise juhised

Kirjalike esildiste ja kirjade saatmise juhised

| (21) | Komisjonile kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigust. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis sõnaselgelt võimaldab a) komisjonil kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetluses kasutada ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada. |
| --- | --- |

(21)

Komisjonile kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigust. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis sõnaselgelt võimaldab a) komisjonil kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetluses kasutada ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

| (22) | Kõik huvitatud isikute kirjalikud esildised ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga
  „Limited“
   (8). |
| --- | --- |

(22)

Kõik huvitatud isikute kirjalikud esildised ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga
  „Limited“
   (8).

„Limited“

8

| (23) | Osalised, kes esitavad teavet märkega
  „Limited“
  , peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge
  „For inspection by interested parties“
  (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata. |
| --- | --- |

(23)

Osalised, kes esitavad teavet märkega
  „Limited“
  , peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge
  „For inspection by interested parties“
  (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

„Limited“

„For inspection by interested parties“

| (24) | Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid e-postiga või TRON.tdi kaudu (https://webgate.ec. europa.eu/tron/TDI) (9). E-posti või TRON.tdi platvormi kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud huvitatud isikute jaoks koostatud juhendist.





  Komisjoni postiaadress: |
| --- | --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H Office: CHAR 04/039 1049 Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: TRADE-R563-BICYCLES-CIRC@ec.europa.eu |

(24)

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid e-postiga või TRON.tdi kaudu (https://webgate.ec. europa.eu/tron/TDI) (9). E-posti või TRON.tdi platvormi kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud huvitatud isikute jaoks koostatud juhendist.

9

Komisjoni postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H Office: CHAR 04/039 1049 Brussels

BELGIQUE/BELGIË

E-post: TRADE-R563-BICYCLES-CIRC@ec.europa.eu

2.6.   Koostööst keeldumine

Koostööst keeldumine

| (25) | Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab märkimisväärselt uurimist, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(25)

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab märkimisväärselt uurimist, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

| (26) | Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(26)

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

| (27) | Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui seetõttu põhinevad järeldused kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral. |
| --- | --- |

(27)

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui seetõttu põhinevad järeldused kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

| (28) | Elektroonilises vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isik peab komisjoniga viivitamata ühendust võtma. |
| --- | --- |

(28)

Elektroonilises vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isik peab komisjoniga viivitamata ühendust võtma.

2.7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Ärakuulamise eest vastutav ametnik

| (29) | Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja uurimist korraldavate komisjoni talituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada. |
| --- | --- |

(29)

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja uurimist korraldavate komisjoni talituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada.

| (30) | Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik uurib taotluse põhjendusi. Põhimõtteliselt peab ärakuulamise korraldama üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi nõuetekohaselt lahendatud. |
| --- | --- |

(30)

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik uurib taotluse põhjendusi. Põhimõtteliselt peab ärakuulamise korraldama üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi nõuetekohaselt lahendatud.

| (31) | Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peavad huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Kui selline ärakuulamistaotlus on esitatud pärast kõnealuseid tähtaegu, uurib ärakuulamise eest vastutav ametnik ka tähtajast hiljem esitatud taotluste põhjendusi, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist. |
| --- | --- |

(31)

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peavad huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Kui selline ärakuulamistaotlus on esitatud pärast kõnealuseid tähtaegu, uurib ärakuulamise eest vastutav ametnik ka tähtajast hiljem esitatud taotluste põhjendusi, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

| (32) | Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/. |
| --- | --- |

(32)

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

2.8.   Isikuandmete töötlemine

Isikuandmete töötlemine

| (33) | Kõiki uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (10). |
| --- | --- |

(33)

Kõiki uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (10).

10

| (34) | Andmekaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid isikuandmete töötlemisest komisjoni kaubanduskaitsetegevuse raames, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/april/tradoc_157872.pdf |
| --- | --- |

(34)

Andmekaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid isikuandmete töötlemisest komisjoni kaubanduskaitsetegevuse raames, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/april/tradoc_157872.pdf

2.9.   Juhised tolliasutustele

Juhised tolliasutustele

| (35) | Liikmesriikide tolliasutused peavad ootama taasalustatud uurimise tulemuse avaldamist, enne kui nad teevad otsuse käesoleva määrusega hõlmatud tollimaksude tagasimaksmise ja vähendamise nõuete kohta. Tulemus peaks avaldatama üheksa kuu jooksul alates käesoleva määruse avaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(35)

Liikmesriikide tolliasutused peavad ootama taasalustatud uurimise tulemuse avaldamist, enne kui nad teevad otsuse käesoleva määrusega hõlmatud tollimaksude tagasimaksmise ja vähendamise nõuete kohta. Tulemus peaks avaldatama üheksa kuu jooksul alates käesoleva määruse avaldamise kuupäevast.

2.10.   Avalikustamine

Avalikustamine

| (36) | Huvitatud isikuid teavitatakse seejärel olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse otsus rakendada, ning neile antakse võimalus esitada märkusi, |
| --- | --- |

(36)

Huvitatud isikuid teavitatakse seejärel olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse otsus rakendada, ning neile antakse võimalus esitada märkusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjon taasalustab meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist seoses nõukogu 29. mai 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 501/2013, millega laiendati Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes määrusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste ja muude mootorita ratassõidukite (kaasa arvatud kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 8712 00 30 ja ex 8712 00 70 alla (TARICi koodid 8712003010 ja 8712007091) impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte.

Artikkel 2

1.   Liikmesriikide tolliasutused võtavad vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 asjakohaseid meetmeid käesoleva määruse artiklis 1 määratletud toote impordi registreerimiseks liitu importimise korral.

2.   Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 3

Liikmesriikide tolliasutused peavad ootama taasalustatud uurimise tulemuse avaldamist, enne kui nad teevad otsuse käesoleva määrusega hõlmatud tollimaksude tagasimaksmise ja vähendamise nõuete kohta.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 25. septembri 2012. aasta määrus (EL) nr 875/2012, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankast ja Tuneesiast saadetud Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, olenemata sellest, kas jalgrattad on deklareeritud Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankast ja Tuneesiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue (ELT L258, 26.9.2012, lk 21).

2

(3)  Nõukogu 29. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 501/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes määrusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte (ELT L 153, 5.6.2013, lk 1).

3

(4)  Liidetud kohtuasjad C-248/15P (liidu tootmisharu esitatud apellatsioonkaebus), C-254/15P (Euroopa Komisjoni esitatud apellatsioonkaebus) ja C-260/15P (Euroopa Liidu Nõukogu esitatud apellatsioonkaebus).

4

(5)  Euroopa Kohtu otsus, 15. märts 2018, Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, punkt 73; vt ka Euroopa Kohtu otsus, 19. juuni 2019, P&J Clark International, C-612/16, ECLI:EU:C:2019:508, punkt 43.

5

(6)  Samas, punkt 74; vt ka Euroopa Kohtu otsus, 19. juuni 2019, P&J Clark International, C-612/16, ECLI:EU:C:2019:508, punkt 43.

6

(7)  Kohtuotsus, 3. oktoober 2000, Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, C-458/98, ECLI:EU:C:2000:531, punktid 80–85.

7

(8)  Dokument märkega
  „Limited“
  on konfidentsiaalne dokument vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21) artiklile 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

8

„Limited“

(9)  TRON.tdi-le juurdepääsu saamiseks on huvitatud isikutel vajalik EU Login konto. Juhised TRON.tdi-s registreerimiseks ja selle kasutamiseks on aadressil: https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

10

---

OTSUSED

| 2.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/35

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1998,

28. november 2019,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/320 seoses seenega Batrachochytrium salamandrivorans salamandrite suhtes kohaldatavate loomatervishoiu meetmete kohaldamisaja osas

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8551 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (2) eriti selle artikli 18 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/320 (3) kehtestati teatavad loomade tervisekaitsemeetmed liidusisesel salamandritega kauplemisel ja nende liitu toomisel seoses seenega Batrachochytrium salamandrivorans (Bsal). Rakendusotsust (EL) 2018/320 kohaldatakse 31. detsembrini 2019. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/320 (3) kehtestati teatavad loomade tervisekaitsemeetmed liidusisesel salamandritega kauplemisel ja nende liitu toomisel seoses seenega Batrachochytrium salamandrivorans (Bsal). Rakendusotsust (EL) 2018/320 kohaldatakse 31. detsembrini 2019.

| (2) | Mitmed liikmesriigid ja sidusrühmad teatasid komisjonile, et neil on vähe kogemusi rakendusotsuse (EL) 2018/320 praktilise rakendamisega ning et seni on pädevad asutused määranud karantiini ja sertifitseerinud väga vähe salamandrisaadetisi. |
| --- | --- |

(2)

Mitmed liikmesriigid ja sidusrühmad teatasid komisjonile, et neil on vähe kogemusi rakendusotsuse (EL) 2018/320 praktilise rakendamisega ning et seni on pädevad asutused määranud karantiini ja sertifitseerinud väga vähe salamandrisaadetisi.

| (3) | Lisaks on mitmed hiljutised teaduslikud avastused ja epidemioloogilised leiud lisanud teadmisi erinevate Bsal’iga seotud asjaolude kohta, kinnitades ka seda, et Bsal on endeemiline mitmes Aasia riigis ning et ta esineb Hispaanias. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks on mitmed hiljutised teaduslikud avastused ja epidemioloogilised leiud lisanud teadmisi erinevate Bsal’iga seotud asjaolude kohta, kinnitades ka seda, et Bsal on endeemiline mitmes Aasia riigis ning et ta esineb Hispaanias.

| (4) | Siiski esineb endiselt olulisi lünki teadmistes selle olemuse ja diagnoosimise alal. Eelkõige ei ole asjaomased edusammud toonud kaasa Bsal’i esinemise selgemat geograafilist piiritlemist enamikus riikides, paremaid diagnoosimeetodeid ega edenemist seoses võimalike meetmetega, mida võtta, et vähendada Bsal’i levikuohtu kaubasaadetiste kaudu. |
| --- | --- |

(4)

Siiski esineb endiselt olulisi lünki teadmistes selle olemuse ja diagnoosimise alal. Eelkõige ei ole asjaomased edusammud toonud kaasa Bsal’i esinemise selgemat geograafilist piiritlemist enamikus riikides, paremaid diagnoosimeetodeid ega edenemist seoses võimalike meetmetega, mida võtta, et vähendada Bsal’i levikuohtu kaubasaadetiste kaudu.

| (5) | Seetõttu peaksid rakendusotsusega (EL) 2018/320 sätestatud üksikasjalikud loomade tervisekaitsemeetmed jääma muutmata. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu peaksid rakendusotsusega (EL) 2018/320 sätestatud üksikasjalikud loomade tervisekaitsemeetmed jääma muutmata.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (4) tugevdatakse õigusraamistikku liidu ühise loomatervishoiupoliitika valdkonnas ühtse, lihtsustatud ja paindliku loomatervist reguleeriva raamistiku kaudu. Eelkõige nähakse sellega ette kaitsemeetmed loomahaiguste korral. Määrust hakatakse kohaldama alates 21. aprillist 2021. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (4) tugevdatakse õigusraamistikku liidu ühise loomatervishoiupoliitika valdkonnas ühtse, lihtsustatud ja paindliku loomatervist reguleeriva raamistiku kaudu. Eelkõige nähakse sellega ette kaitsemeetmed loomahaiguste korral. Määrust hakatakse kohaldama alates 21. aprillist 2021.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusotsuse (EL) 2018/320 kohaldamist pikendada kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäevani. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusotsuse (EL) 2018/320 kohaldamist pikendada kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäevani.

| (8) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2018/320 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2018/320 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2018/320 artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 20. aprillini 2021.“

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. november 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

1

(2)  
  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

2

(3)  Komisjoni 28. veebruari 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/320, milles käsitletakse liidusisesel salamandritega kauplemisel ja nende liitu toomisel rakendatavaid loomade tervisekaitsemeetmeid seoses seenega Batrachochytrium salamandrivorans (ELT L 62, 5.3.2018, lk 18.)

3

Batrachochytrium salamandrivorans

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (ELT L 84, 31.3.2016, lk 1).

4

---

| 2.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/37

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1999,

28. november 2019,

millega muudetakse otsust 2005/51/EÜ seoses ajavahemikuga, mille jooksul tohib tuua Euroopa Liitu pestitsiidide või püsivate orgaaniliste saasteainetega saastunud pinnast saastest puhastamise eesmärgil

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8555 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõike 1 esimese lõigu esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 4 lõikele 1 koostoimes nimetatud direktiivi III lisa A osa punktiga 14 on teatavatest kolmandatest riikidest pärit pinnase toomine liitu keelatud. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 4 lõikele 1 koostoimes nimetatud direktiivi III lisa A osa punktiga 14 on teatavatest kolmandatest riikidest pärit pinnase toomine liitu keelatud.

| (2) | Komisjoni otsusega 2005/51/EÜ (2) lubati liikmesriikidel konkreetseid tingimusi arvesse võttes ajutiselt kehtestada erand osutatud sätetest pestitsiidide või püsivate orgaaniliste saasteainetega saastunud pinnase suhtes, kui seda imporditakse saastest puhastamise eesmärgil ja käideldakse selleks ettenähtud ohtlike jäätmete põletites. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2005/51/EÜ (2) lubati liikmesriikidel konkreetseid tingimusi arvesse võttes ajutiselt kehtestada erand osutatud sätetest pestitsiidide või püsivate orgaaniliste saasteainetega saastunud pinnase suhtes, kui seda imporditakse saastest puhastamise eesmärgil ja käideldakse selleks ettenähtud ohtlike jäätmete põletites.

| (3) | Vastavalt otsuse 2005/51/EÜ lisale teatavad erandit kasutavad liikmesriigid igal aastal liikmesriikidele ja komisjonile kõnealuse lisa punktis 3 osutatud üksikasjad pinnase iga nende territooriumile sissetoomise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt otsuse 2005/51/EÜ lisale teatavad erandit kasutavad liikmesriigid igal aastal liikmesriikidele ja komisjonile kõnealuse lisa punktis 3 osutatud üksikasjad pinnase iga nende territooriumile sissetoomise kohta.

| (4) | Mõni liikmesriik on palunud pikendada erandi tegemise luba. Liikmesriikide vastavalt otsusele 2005/51/EÜ esitatud teadetest selgub, et erandi kohaldamisel on kõnealuses otsuses esitatud konkreetsete tingimuste täitmine piisav selleks, et vältida kahjulike organismide toomist liitu. Järelikult ei põhjusta kõnealuse otsuse kohaldamisalasse kuuluv tegevus taimetervislikke riske. |
| --- | --- |

(4)

Mõni liikmesriik on palunud pikendada erandi tegemise luba. Liikmesriikide vastavalt otsusele 2005/51/EÜ esitatud teadetest selgub, et erandi kohaldamisel on kõnealuses otsuses esitatud konkreetsete tingimuste täitmine piisav selleks, et vältida kahjulike organismide toomist liitu. Järelikult ei põhjusta kõnealuse otsuse kohaldamisalasse kuuluv tegevus taimetervislikke riske.

| (5) | Seepärast on asjakohane pikendada erandi kehtivusaega veel viie aasta võrra kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane pikendada erandi kehtivusaega veel viie aasta võrra kuni 31. detsembrini 2024.

| (6) | Seepärast tuleks otsust 2005/51/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsust 2005/51/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/51/EÜ muutmine

Otsuse 2005/51/EÜ artikli 1 teises lõigus asendatakse kuupäev „31. detsember 2019“ kuupäevaga „31. detsember 2024“.

Artikkel 2

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. november 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 21. jaanuari 2005. aasta otsus 2005/51/EÜ, millega liikmesriikidel lubatakse ajutiselt kehtestada erandeid teatavatest nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätetest pestitsiidide või püsivate orgaaniliste saasteainetega saastunud pinnase sisseveo suhtes saastest puhastamise eesmärgil (ELT L 21, 25.1.2005, lk 21).

2

---

| 2.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/39

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/2000,

28. november 2019,

milles sätestatakse vorm andmete esitamiseks toidujäätmete kohta ja kvaliteedikontrolli aruande esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8577 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, (1) mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid, eriti selle artikli 37 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2008/98/EÜ on sätestatud liikmesriikide kohustus jälgida ja hinnata oma toidujäätmete tekke vältimise meetmete rakendamist, mõõtes toidujäätmete kogust ühise metoodika alusel, ja edastada need andmed komisjonile. Andmetega koos tuleb esitada kvaliteedikontrolli aruanne. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2008/98/EÜ on sätestatud liikmesriikide kohustus jälgida ja hinnata oma toidujäätmete tekke vältimise meetmete rakendamist, mõõtes toidujäätmete kogust ühise metoodika alusel, ja edastada need andmed komisjonile. Andmetega koos tuleb esitada kvaliteedikontrolli aruanne.

| (2) | Liikmesriikidele toidujäätmete koguse kohta andmete esitamiseks ettenähtud vormiga võetakse arvesse metoodikat, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud otsusega (EL) 2019/1597, (2) milles esitatakse ühtne metoodika liikmesriikides tekkinud toidujäätmete koguse mõõtmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidele toidujäätmete koguse kohta andmete esitamiseks ettenähtud vormiga võetakse arvesse metoodikat, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud otsusega (EL) 2019/1597, (2) milles esitatakse ühtne metoodika liikmesriikides tekkinud toidujäätmete koguse mõõtmiseks.

| (3) | Delegeeritud otsusega (EL) 2019/1597 on liikmesriikidele toidujäätmete koguse mõõtmiseks nähtud ette mitmesugused meetodid. Ühtlustatud aruandluse tagamiseks on vaja koguda üksikasjalikku teavet igas liikmesriigis kasutatavate meetodite kohta. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud otsusega (EL) 2019/1597 on liikmesriikidele toidujäätmete koguse mõõtmiseks nähtud ette mitmesugused meetodid. Ühtlustatud aruandluse tagamiseks on vaja koguda üksikasjalikku teavet igas liikmesriigis kasutatavate meetodite kohta.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 39 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 39 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid esitavad andmed ja kvaliteedikontrolli aruande direktiivi 2008/98/EÜ artikli 9 lõike 5 rakendamise kohta käesoleva otsuse lisas esitatud vormis.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. november 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

1

(2)  Komisjoni 3. mai 2019. aasta delegeeritud otsus (EL) 2019/1597, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ toidujäätmete koguse ühtse mõõtmise ühise metoodika ja kvaliteedi miinimumnõuete osas (ELT L 248, 27.9.2019, lk 77).

2

---

LISA

Toidujäätmete koguste kohta andmete esitamise vorm

A.   Toidujäätmete koguste ja toidu raiskamise vältimise kohta andmete esitamise vorm

1.   Andmed toidujäätmete koguste kohta (värske massi tonnides)

| Toiduainete tarneahela etapp | Delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artiklis 1 osutatud toidujäätmed | Reoveena või koos reoveega ära kallatud toidujäätmed (nagu on osutatud delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artikli 3 punktis b) |
| --- | --- | --- |
| Toidujäätmete kogused kokku | Sellised toidujäätmed, mis koosnevad inimeste poolt tarbimiseks ettenähtud toiduosadest (nagu on osutatud delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artikli 3 punktis a) |
| Esmatootmine | | | |
| Töötlemine ja valmistamine | | | |
| Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine | | | |
| Restoranid ja toitlustus | | | |
| Kodumajapidamised | | | |
| Kokku | | | |

Toiduainete tarneahela etapp

Delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artiklis 1 osutatud toidujäätmed

Reoveena või koos reoveega ära kallatud toidujäätmed (nagu on osutatud delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artikli 3 punktis b)

Toidujäätmete kogused kokku

Sellised toidujäätmed, mis koosnevad inimeste poolt tarbimiseks ettenähtud toiduosadest (nagu on osutatud delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artikli 3 punktis a)

Esmatootmine

Töötlemine ja valmistamine

Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine

Restoranid ja toitlustus

Kodumajapidamised

Kokku

2.   Andmed toidu ülejäägi kasutamise kohta seoses toidu raiskamise vältimisega (värske massi tonnides)

| Toiduainete tarneahela etapp | Inimtarbimiseks ümberjaotatud toit (nagu on osutatud delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artikli 3 punktis c) | Söödaks muutmise eesmärgil turule lastud toit (nagu on osutatud delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artikli 3 punktis d) | Endine toit (nagu on osutatud delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artikli 3 punktis e) |
| --- | --- | --- | --- |
| Esmatootmine | | | |
| Töötlemine ja valmistamine | | | |
| Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine | | | |
| Restoranid ja toitlustus | | | |
| Kodumajapidamised | | | |
| Kokku | | | |
| — | Valged lahtrid: andmete esitamine on kohustuslik. |

Toiduainete tarneahela etapp

Inimtarbimiseks ümberjaotatud toit (nagu on osutatud delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artikli 3 punktis c)

Söödaks muutmise eesmärgil turule lastud toit (nagu on osutatud delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artikli 3 punktis d)

Endine toit (nagu on osutatud delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artikli 3 punktis e)

Esmatootmine

Töötlemine ja valmistamine

Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine

Restoranid ja toitlustus

Kodumajapidamised

Kokku

—

Valged lahtrid: andmete esitamine on kohustuslik.

| — | Hallid lahtrid: andmete esitamine on vabatahtlik |
| --- | --- |

—

Hallid lahtrid: andmete esitamine on vabatahtlik

| — | Andmete esitamine on vabatahtlik. |
| --- | --- |

—

Andmete esitamine on vabatahtlik.

B.   A osas esitatud andmetele lisatava kvaliteedikontrolli aruande vorm

1.   Aruande eesmärk

Kvaliteedikontrolli aruande eesmärgid on järgmised:

| — | hinnata delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 III ja IV lisas esitatud toidujäätmete koguse mõõtmise metoodikat; |
| --- | --- |

—

hinnata delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 III ja IV lisas esitatud toidujäätmete koguse mõõtmise metoodikat;

| — | hinnata toidujäätmete kogust käsitlevate andmete kvaliteeti; |
| --- | --- |

—

hinnata toidujäätmete kogust käsitlevate andmete kvaliteeti;

| — | hinnata andmekogumisprotsesside kvaliteeti, sealhulgas administratiivandmete allikate ulatust ja valideerimist ning uuringutel põhinevate meetodite statistilist usaldusväärsust; |
| --- | --- |

—

hinnata andmekogumisprotsesside kvaliteeti, sealhulgas administratiivandmete allikate ulatust ja valideerimist ning uuringutel põhinevate meetodite statistilist usaldusväärsust;

| — | esitada põhjused, miks andmetes esineb olulisi muutusi aruandeaastate lõikes ning tagada andmete täpsuse usaldusväärsus. |
| --- | --- |

—

esitada põhjused, miks andmetes esineb olulisi muutusi aruandeaastate lõikes ning tagada andmete täpsuse usaldusväärsus.

2.   Üldised andmed

Liikmesriik:

Andmed ja kirjelduse esitanud organisatsioon:

Kontaktisik/kontaktandmed:

Aruandeaasta:

Esitamise kuupäev / versioon:

Link (kui on olemas) liikmesriigi avaldatud andmetele:

3.   Üldine teave andmete kogumise kohta

Märkige aruandeaasta jooksul tekkinud toidujäätmete koguse mõõtmiseks kasutatud metoodika iga toiduainete tarneahela etapi puhul (märkida ristiga asjaomased lahtrid, kas andmeid kogutakse vastavalt delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 III või IV lisas esitatud metoodikale).

| Toiduainete tarneahela etapp | Andmed, mida kogutakse delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 III lisas esitatud metoodika alusel | Andmed, mida kogutakse delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 IV lisas esitatud metoodika alusel |
| --- | --- | --- |
| Esmatootmine | | |
| Töötlemine ja valmistamine | | |
| Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine | | |
| Restoranid ja toitlustus | | |
| Kodumajapidamised | | |

Toiduainete tarneahela etapp

Andmed, mida kogutakse delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 III lisas esitatud metoodika alusel

Andmed, mida kogutakse delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 IV lisas esitatud metoodika alusel

Esmatootmine

Töötlemine ja valmistamine

Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine

Restoranid ja toitlustus

Kodumajapidamised

4.   Teave III lisas esitatud metoodikaga tehtud mõõtmise kohta

4.1.   Nende andmeallikate üldine kirjeldus, mida kasutatakse toidujäätmete koguse mõõtmiseks vastavalt delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 III lisas esitatud metoodikale

Palun märkige toidujäätmete koguste andmeallikad toiduainete tarneahela iga etapi kohta (märkige ristiga kõik asjakohased lahtrid).

| Toiduainete tarneahela etapp | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2150/2002 (1) kogutud andmete põhjal | Spetsiaalse uuringu põhjal (näiteks teaduslik uuring, konsultatsiooniaruanne)] | Muud allikad või eri allikate kombinatsioonid (palun täpsustage punktis 4.2) (näiteks haldusaruanded, tööstussektori vabatahtlik panus) |
| --- | --- | --- | --- |
| Esmatootmine | | | |
| Töötlemine ja valmistamine | | | |
| Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine | | | |
| Restoranid ja toitlustus | | | |
| Kodumajapidamised | | | |

Toiduainete tarneahela etapp

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2150/2002 (1) kogutud andmete põhjal

Spetsiaalse uuringu põhjal (näiteks teaduslik uuring, konsultatsiooniaruanne)]

Muud allikad või eri allikate kombinatsioonid (palun täpsustage punktis 4.2) (näiteks haldusaruanded, tööstussektori vabatahtlik panus)

Esmatootmine

Töötlemine ja valmistamine

Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine

Restoranid ja toitlustus

Kodumajapidamised

4.2.   Nende meetodite üldine kirjeldus, mida kasutatakse toidujäätmete koguse mõõtmiseks vastavalt delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 III lisas sätestatud metoodikale

Palun kirjeldage toidujäätmete koguste mõõtmise meetodeid toiduainete tarneahela igas etapis vastavalt delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 III lisale.

| Toiduainete tarneahela etapp | Kasutatud meetodite lühike kirjeldus (sealhulgas vajaduse korral segajäätmetes sisalduvate toidujäätmete koguse mõõtmiseks kasutatud meetodid) | Toidujäätmete kohta andmeid esitavad üksused [nt põllumajandustootjad, toiduainetööstuse ettevõtjad (toidukäitlejad), jäätmekäitlejad, omavalitsused, kodumajapidamised] | Valimi moodustamise ja/või skaleerimise puhul esitage palun teave valimi suuruse ja valiku ning skaleerimismeetodi kohta | Peamiste probleemide kirjeldus, mis mõjutavad andmete täpsust, sealhulgas vead, mis on seotud valimi, ulatuse, mõõtmise, töötlemise ja vastamata jätmisega | Andmete valideerimise protsessi kirjeldus, sealhulgas võimalikud määramatuse allikad ja nende tõenäoline mõju esitatud tulemustele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esmatootmine | | | | | |
| Töötlemine ja valmistamine | | | | | |
| Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine | | | | | |
| Restoranid ja toitlustus | | | | | |
| Kodumajapidamised | | | | | |

Toiduainete tarneahela etapp

Kasutatud meetodite lühike kirjeldus (sealhulgas vajaduse korral segajäätmetes sisalduvate toidujäätmete koguse mõõtmiseks kasutatud meetodid)

Toidujäätmete kohta andmeid esitavad üksused [nt põllumajandustootjad, toiduainetööstuse ettevõtjad (toidukäitlejad), jäätmekäitlejad, omavalitsused, kodumajapidamised]

Valimi moodustamise ja/või skaleerimise puhul esitage palun teave valimi suuruse ja valiku ning skaleerimismeetodi kohta

Peamiste probleemide kirjeldus, mis mõjutavad andmete täpsust, sealhulgas vead, mis on seotud valimi, ulatuse, mõõtmise, töötlemise ja vastamata jätmisega

Andmete valideerimise protsessi kirjeldus, sealhulgas võimalikud määramatuse allikad ja nende tõenäoline mõju esitatud tulemustele

Esmatootmine

Töötlemine ja valmistamine

Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine

Restoranid ja toitlustus

Kodumajapidamised

5.   Teave mõõtmise kohta, mille puhul kasutati delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 IV lisas esitatud metoodikat

Palun esitage teave toiduainete tarneahela iga etapi kohta, mille kohta on aruandeaastal tehtud arvutused.

| Toiduainete tarneahela etapp | Andmed toidujäätmete koguse kohta, mida kasutati arvutuste alusena | Arvutuste tegemiseks kasutatud sotsiaalmajanduslikud andmed | Arvutuste tegemiseks kasutatud meetodite kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| | Väärtus [t] | Aasta | Andmete liik (nt rahvastik, toiduainete tootmine) (2) | Väärtus (2) | Aasta (2) | Allikas (2) | |
| Esmatootmine | | | | | | | |
| Töötlemine ja valmistamine | | | | | | | |
| Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine | | | | | | | |
| Restoranid ja toitlustus | | | | | | | |
| Kodumajapidamised | | | | | | | |

Toiduainete tarneahela etapp

Andmed toidujäätmete koguse kohta, mida kasutati arvutuste alusena

Arvutuste tegemiseks kasutatud sotsiaalmajanduslikud andmed

Arvutuste tegemiseks kasutatud meetodite kirjeldus

Väärtus [t]

Aasta

Andmete liik (nt rahvastik, toiduainete tootmine) (2)

Väärtus (2)

Aasta (2)

Allikas (2)

Esmatootmine

Töötlemine ja valmistamine

Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine

Restoranid ja toitlustus

Kodumajapidamised

6.   Vabatahtlik aruandlus

Palun esitage teave iga vabatahtlikult esitatud andmete kogumi kohta.

| Andmekogumi nimetus (nagu on osutatud delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artikli 3 punktides a kuni e) | Toiduainete tarneahela etapp | Andmete kogumise meetodi lühike kirjeldus | Allikas – link viitedokumendile (kui on asjakohane) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Andmekogumi nimetus (nagu on osutatud delegeeritud otsuse (EL) 2019/1597 artikli 3 punktides a kuni e)

Toiduainete tarneahela etapp

Andmete kogumise meetodi lühike kirjeldus

Allikas – link viitedokumendile (kui on asjakohane)

Vajaduse korral lisage ridu.

7.   Metoodika muudatused ja teated probleemide kohta

7.1.   Metoodika muudatuste kirjeldus (kui on asjakohane)

Palun kirjeldage olulisi muudatusi aruandlusaasta puhul kasutatud arvutusmeetodis (lisage eelkõige tagasiulatuvad muudatused, nende laad ja teave, kas konkreetse aruandlusaasta puhul on vaja märget katkestuse kohta). Palun kirjeldage eraldi iga toiduainete tarneahela etapi kohta ning esitage vastava(te) lahtri(te) täpne asukoht (tabeli nimi, toidutarneahela etapp, veeru pealkiri).

| |
| --- |

Vajaduse korral lisage ridu.

7.2.   Selgitus tonnide hulga erinevuse kohta (kui on asjakohane)

Palun selgitage tonnides väljendatud koguse erinevuse põhjused (millised toiduainete tarneahela etapid, sektorid või hinnangud on põhjustanud erinevuse ja miks), kui erinevus on suurem kui 20 % võrreldes eelmise aruandlusaasta kohta esitatud andmetega.

| Toiduainete tarneahela etapp | Muutus (%) | Erinevuse peamine põhjus |
| --- | --- | --- |
| | | |

Toiduainete tarneahela etapp

Muutus (%)

Erinevuse peamine põhjus

Vajaduse korral lisage ridu.

7.3.   Probleemidest teatamine (kui on teada)

Kui teil on esinenud probleeme toidujäätmete tekke määramisega toiduainete tarneahela teatavas etapis, siis palun kirjeldage neid. Esitage iga konkreetse probleemi puhul vastava(te) lahtri(te) täpne asukoht (tabeli nimi, toidutarneahela etapp, veeru pealkiri).

| |
| --- |

8.   Konfidentsiaalsus

Palun esitage põhjendus käesoleva aruande teatavate osade avaldamata jätmiseks, kui see on asjakohane. Palun esitage iga konkreetsel juhul vastava(te) lahtri(te) täpne asukoht (tabeli nimi, toiduainete tarneahela etapp, veeru pealkiri).

| |
| --- |

9.   Peamised riiklikud veebisaidid, viitedokumendid ja väljaanded

Palun esitage lingid peamistele riiklikele veebisaitidele, viitedokumentidele ja väljaannetele, mida on kasutatud toidujäätmeid käsitlevate andmete kogumiseks.

| Toiduainete tarneahela etapp | Allikad |
| --- | --- |
| | |

Toiduainete tarneahela etapp

Allikad

Vajaduse korral lisage ridu.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta (EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1).

(2)  Kui kasutatakse rohkem andmeallikaid, siis lisage vastava toiduainete tarneahela etapi puhul täiendavaid ridu.

---

| 2.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/46

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/2001,

28. november 2019,

millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ piirikontrollipunktide nimekirja ja süsteemi TRACES kuuluvate veterinaarasutuste loetelu osas

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8579 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (1) eriti selle artikli 20 lõikeid 1 ja 3,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (2) eriti selle artikli 6 lõike 4 teist lõiku ja artikli 6 lõiget 5,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (3) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2009/821/EÜ (4) on sätestatud loetelu piirikontrollipunktidest, mis on heaks kiidetud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ, ning ühtsesse veterinaariaalasesse elektroonilisse süsteemi (TRACES) kuuluvate keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetelu. Need loetelud on esitatud vastavalt kõnealuse otsuse I ja II lisas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2009/821/EÜ (4) on sätestatud loetelu piirikontrollipunktidest, mis on heaks kiidetud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ, ning ühtsesse veterinaariaalasesse elektroonilisse süsteemi (TRACES) kuuluvate keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetelu. Need loetelud on esitatud vastavalt kõnealuse otsuse I ja II lisas.

| (2) | Taanilt saadud teabe kohaselt tuleks Billundi lennujaama piirikontrollipunkti heakskiitu kohaldada ainult hobuslaste ja muude loomade kui kabiloomade puhul ning Hanstholmi sadama piirikontrollipunkti heakskiitu ainult pakendatud kalandustoodete puhul. Seepärast on asjakohane vastavalt muuta otsuse 2009/821/EÜ I lisa nimekirjas esitatud kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta. |
| --- | --- |

(2)

Taanilt saadud teabe kohaselt tuleks Billundi lennujaama piirikontrollipunkti heakskiitu kohaldada ainult hobuslaste ja muude loomade kui kabiloomade puhul ning Hanstholmi sadama piirikontrollipunkti heakskiitu ainult pakendatud kalandustoodete puhul. Seepärast on asjakohane vastavalt muuta otsuse 2009/821/EÜ I lisa nimekirjas esitatud kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta.

| (3) | Kreekalt saadud teate kohaselt ei tuleks Evzoni maanteepiiripunkti heakskiitu kohaldada kabiloomade ja hobuslaste kategooriate puhul ning Thessaloníki lennujaama piirikontrollipunkti heakskiitu tuleks kohaldada ka inimtoiduks ettenähtud, ümbritseval temperatuuril pakendatud toodete puhul. Seepärast on asjakohane vastavalt muuta otsuse 2009/821/EÜ I lisa nimekirjas esitatud kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta. |
| --- | --- |

(3)

Kreekalt saadud teate kohaselt ei tuleks Evzoni maanteepiiripunkti heakskiitu kohaldada kabiloomade ja hobuslaste kategooriate puhul ning Thessaloníki lennujaama piirikontrollipunkti heakskiitu tuleks kohaldada ka inimtoiduks ettenähtud, ümbritseval temperatuuril pakendatud toodete puhul. Seepärast on asjakohane vastavalt muuta otsuse 2009/821/EÜ I lisa nimekirjas esitatud kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta.

| (4) | Hispaanialt saadud teate kohaselt tuleks Málaga sadama piirikontrollipunkti heakskiitu kohaldada ainult inimtoiduks ettenähtud toodete puhul. Seepärast on asjakohane vastavalt muuta otsuse 2009/821/EÜ I lisa nimekirjas esitatud kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Hispaanialt saadud teate kohaselt tuleks Málaga sadama piirikontrollipunkti heakskiitu kohaldada ainult inimtoiduks ettenähtud toodete puhul. Seepärast on asjakohane vastavalt muuta otsuse 2009/821/EÜ I lisa nimekirjas esitatud kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta.

| (5) | Itaalialt saadud teate kohaselt ei tuleks Cagliari sadama piirikontrollipunkti heakskiitu kohaldada kabiloomade rümpade puhul, Genova sadama piirikontrollipunktis tuleks peatada kontrollikeskuse tegevus ja Milano-Malpensa lennujaama piirikontrollipunkti juurde tuleks lisada uus kontrollikeskus. Seepärast on asjakohane vastavalt muuta otsuse 2009/821/EÜ I lisa nimekirjas esitatud kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Itaalialt saadud teate kohaselt ei tuleks Cagliari sadama piirikontrollipunkti heakskiitu kohaldada kabiloomade rümpade puhul, Genova sadama piirikontrollipunktis tuleks peatada kontrollikeskuse tegevus ja Milano-Malpensa lennujaama piirikontrollipunkti juurde tuleks lisada uus kontrollikeskus. Seepärast on asjakohane vastavalt muuta otsuse 2009/821/EÜ I lisa nimekirjas esitatud kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta.

| (6) | Horvaatia teatas komisjonile, et pärast haldusümberkorraldusi vähendati kohalike veterinaarasutuste arvu 12-lt viiele. Seepärast on asjakohane otsuse 2009/821/EÜ II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Horvaatia teatas komisjonile, et pärast haldusümberkorraldusi vähendati kohalike veterinaarasutuste arvu 12-lt viiele. Seepärast on asjakohane otsuse 2009/821/EÜ II lisa vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2009/821/EÜ I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. november 2019

Komisjoni nimel

Vytenis ANDRIUKAITIS

komisjoni liige

---

(1)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

1

(2)  
  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

2

(3)  
  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

3

(4)  Komisjoni 28. septembri 2009. aasta otsus 2009/821/EÜ, millega koostatakse loetelu heakskiidetud piirikontrollipunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaarekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis TRACES (ELT L 296, 12.11.2009, lk 1).

4

---

LISA

Otsuse 2009/821/EÜ I ja II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Taanit käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne Billundi lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  „Billund | DK BLL 4 | A | | | U(8), E, O“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Taanit käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

kanne Billundi lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

„Billund

DK BLL 4

A

U(8), E, O“

| ii) | kanne Hanstholmi sadama kohta asendatakse järgmisega:










  „Hanstholm | DK HAN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

kanne Hanstholmi sadama kohta asendatakse järgmisega:

„Hanstholm

DK HAN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)“

| b) | Kreekat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne Evzoni maanteepiirikontrollipunkti kohta asendatakse järgmisega:










  „Evzoni | GR EVZ 3 | R | | HC, NHC-NT | O“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Kreekat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

kanne Evzoni maanteepiirikontrollipunkti kohta asendatakse järgmisega:

„Evzoni

GR EVZ 3

R

HC, NHC-NT

O“

| ii) | kanne Thessaloniki lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  Thessaloniki | GR SKG 4 | A | | HC-T(CH)(2), HC-NT(2), NHC-NT | O“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

kanne Thessaloniki lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

Thessaloniki

GR SKG 4

A

HC-T(CH)(2), HC-NT(2), NHC-NT

O“

| c) | Hispaaniat käsitlevas osas asendatakse kanne Málaga sadama kohta järgmisega:










  „Málaga | ES AGP 1 | P | | HC“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Hispaaniat käsitlevas osas asendatakse kanne Málaga sadama kohta järgmisega:

„Málaga

ES AGP 1

P

HC“

| d) | Itaaliat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne Cagliari sadama kohta asendatakse järgmisega:










  „Cagliari | IT CAG 1 | P | | HC(16), NHC(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

Itaaliat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

kanne Cagliari sadama kohta asendatakse järgmisega:

„Cagliari

IT CAG 1

P

HC(16), NHC(2)“

| ii) | kanne Genova sadama kohta asendatakse järgmisega:










  „Genova | IT GOA 1 | P | Calata Sanità (terminal Sech) | HC(2), NHC-NT(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nino Ronco (terminal Messina) | NHC-NT(2)(*) | |
| Porto di Voltri (Voltri) | HC(2), NHC-NT(2) | |
| Ponte Paleocapa | NHC-NT(6)“ | |

ii)

kanne Genova sadama kohta asendatakse järgmisega:

„Genova

IT GOA 1

P

Calata Sanità (terminal Sech)

HC(2), NHC-NT(2)

Nino Ronco (terminal Messina)

NHC-NT(2)(*)

Porto di Voltri (Voltri)

HC(2), NHC-NT(2)

Ponte Paleocapa

NHC-NT(6)“

| iii) | kanne Milano-Malpensa lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  „Milano-Malpensa | IT MXP 4 | A | Magazzini aeroportuali ALHA | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ALHA Airport MXP SpA | | U, E |
| Cargo City MLE | HC(2) | O |
| Cargo Beta – Trans | HC(2), NHC(2)“ | |

iii)

kanne Milano-Malpensa lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

„Milano-Malpensa

IT MXP 4

A

Magazzini aeroportuali ALHA

HC(2), NHC(2)

ALHA Airport MXP SpA

U, E

Cargo City MLE

HC(2)

O

Cargo Beta – Trans

HC(2), NHC(2)“

| 2) | II lisa muudetakse järgmiselt.
  Horvaatiat käsitlev osa asendatakse järgmisega:






  „HR00001 | Zagreb |
| --- | --- | --- |
| HR00002 | Varaždin |
| HR00003 | Split |
| HR00004 | Rijeka |
| HR00005 | Osijek“ |

2)

II lisa muudetakse järgmiselt.

Horvaatiat käsitlev osa asendatakse järgmisega:

„HR00001

Zagreb

HR00002

Varaždin

HR00003

Split

HR00004

Rijeka

HR00005

Osijek“

---

| 2.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/50

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL, Euratom) 2019/2002,

28. november 2019,

seoses Bulgaariale antud loaga jätkata kuni 2023. aasta lõpuni teatavate ligikaudsete arvestuste kasutamist käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel seoses rahvusvahelise reisijateveoga

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8590 all)

(Ainult bulgaariakeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. mai 1989. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 3 teist taanet,

olles konsulteerinud omavahendite nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 390a kohaselt võib Bulgaaria jätkata kõnealuse direktiivi X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveo maksust vabastamist tema ühinemiskuupäeval kehtinud tingimuste kohaselt seni, kuni sama maksuvabastust kohaldatakse veel ühes 31. detsembri 2006. aasta seisuga ELi kuulunud liikmesriikidest. Selle artikli kohaselt tuleb kõnealuseid tehinguid arvesse võtta käibemaksupõhiste omavahendite baasi kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 390a kohaselt võib Bulgaaria jätkata kõnealuse direktiivi X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveo maksust vabastamist tema ühinemiskuupäeval kehtinud tingimuste kohaselt seni, kuni sama maksuvabastust kohaldatakse veel ühes 31. detsembri 2006. aasta seisuga ELi kuulunud liikmesriikidest. Selle artikli kohaselt tuleb kõnealuseid tehinguid arvesse võtta käibemaksupõhiste omavahendite baasi kindlaksmääramisel.

| (2) | Komisjoni otsusega 2010/4/EL, Euratom (3) anti Bulgaariale muu hulgas luba kasutada ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2018 käibemaksu omavahendite baasi arvutamisel ligikaudseid arvestusi direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveo puhul. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2010/4/EL, Euratom (3) anti Bulgaariale muu hulgas luba kasutada ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2018 käibemaksu omavahendite baasi arvutamisel ligikaudseid arvestusi direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveo puhul.

| (3) | 4. aprilli 2019. aasta kirjas taotles Bulgaaria komisjonilt luba jätkata käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel teatavate ligikaudsete arvestuste kasutamist. Bulgaarial ei ole võimalik direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveoga seotud tehingute puhul täpselt välja arvutada käibemaksupõhiste omavahendite baasi. Arvestades kõnealuste tehingute mõju Bulgaaria käibemaksupõhiste omavahendite kogubaasile, tooksid need arvutused tõenäoliselt kaasa põhjendamatu halduskulu. Bulgaarial on võimalik teha sellist liiki tehingute puhul arvutusi ligikaudsete arvestuste alusel. Seepärast tuleks Bulgaarial lubada jätkata ligikaudsete arvestuste kasutamist käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel seoses rahvusvahelise reisijateveoga. |
| --- | --- |

(3)

4. aprilli 2019. aasta kirjas taotles Bulgaaria komisjonilt luba jätkata käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel teatavate ligikaudsete arvestuste kasutamist. Bulgaarial ei ole võimalik direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveoga seotud tehingute puhul täpselt välja arvutada käibemaksupõhiste omavahendite baasi. Arvestades kõnealuste tehingute mõju Bulgaaria käibemaksupõhiste omavahendite kogubaasile, tooksid need arvutused tõenäoliselt kaasa põhjendamatu halduskulu. Bulgaarial on võimalik teha sellist liiki tehingute puhul arvutusi ligikaudsete arvestuste alusel. Seepärast tuleks Bulgaarial lubada jätkata ligikaudsete arvestuste kasutamist käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel seoses rahvusvahelise reisijateveoga.

| (4) | Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides on asjakohane loa kohaldatavust ajaliselt piirata, |
| --- | --- |

(4)

Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides on asjakohane loa kohaldatavust ajaliselt piirata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel lubatakse Bulgaarial alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2023 kasutada ligikaudseid arvestusi direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveo puhul.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile.

Brüssel, 28. november 2019

Komisjoni nimel

Günther OETTINGER

komisjoni liige

---

(1)  
  EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9.

1

(2)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus 2010/4/EL, Euratom, millega antakse Bulgaariale luba kasutada ülemöödunud aastale eelnenud aastate statistikat ja käibemaksu omavahendite baasi arvutamisel teatavaid ligikaudseid arvestusi (ELT L 3, 7.1.2010, lk 17).

3

---

| 2.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/52

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL, Euratom) 2019/2003,

28. november 2019,

seoses Iirimaale antud loaga jätkata kuni 2023. aasta lõpuni teatavate ligikaudsete arvestuste kasutamist käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel seoses reisijateveoga

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8593 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. mai 1989. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 3 teist taanet,

olles konsulteerinud omavahendite nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 371 kohaselt võib Iirimaa säilitada kõnealuse direktiivi X lisa B osas nimetatud tehingute maksuvabastuse, kui ta oli need tehingud maksust vabastanud 1. jaanuaril 1978. Selle artikli kohaselt tuleb kõnealuseid tehinguid arvesse võtta käibemaksupõhiste omavahendite baasi kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 371 kohaselt võib Iirimaa säilitada kõnealuse direktiivi X lisa B osas nimetatud tehingute maksuvabastuse, kui ta oli need tehingud maksust vabastanud 1. jaanuaril 1978. Selle artikli kohaselt tuleb kõnealuseid tehinguid arvesse võtta käibemaksupõhiste omavahendite baasi kindlaksmääramisel.

| (2) | Komisjoni otsusega 2010/5/EL, Euratom (3) anti Iirimaale luba kasutada käibemaksu omavahendite baasi arvutamisel ligikaudseid arvestusi direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osas nimetatud järgmist liiki tehingute puhul: reisijatevedu (punkt 10) alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2018. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2010/5/EL, Euratom (3) anti Iirimaale luba kasutada käibemaksu omavahendite baasi arvutamisel ligikaudseid arvestusi direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osas nimetatud järgmist liiki tehingute puhul: reisijatevedu (punkt 10) alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2018.

| (3) | 30. aprilli 2019. aasta kirjas taotles Iirimaa komisjonilt luba jätkata käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel teatavate ligikaudsete arvestuste kasutamist. Iirimaal ei ole võimalik direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osa punktis 10 nimetatud reisijateveoga seotud tehingute puhul täpselt välja arvutada käibemaksupõhiste omavahendite baasi. Arvestades kõnealuste tehingute mõju Iirimaa käibemaksupõhiste omavahendite kogubaasile, tooksid need arvutused tõenäoliselt kaasa põhjendamatu halduskulu. Iirimaal on võimalik teha sellist liiki tehingute puhul arvutusi ligikaudsete arvestuste alusel. Seepärast tuleks Iirimaal lubada jätkata ligikaudsete arvestuste kasutamist käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel seoses reisijateveoga. |
| --- | --- |

(3)

30. aprilli 2019. aasta kirjas taotles Iirimaa komisjonilt luba jätkata käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel teatavate ligikaudsete arvestuste kasutamist. Iirimaal ei ole võimalik direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osa punktis 10 nimetatud reisijateveoga seotud tehingute puhul täpselt välja arvutada käibemaksupõhiste omavahendite baasi. Arvestades kõnealuste tehingute mõju Iirimaa käibemaksupõhiste omavahendite kogubaasile, tooksid need arvutused tõenäoliselt kaasa põhjendamatu halduskulu. Iirimaal on võimalik teha sellist liiki tehingute puhul arvutusi ligikaudsete arvestuste alusel. Seepärast tuleks Iirimaal lubada jätkata ligikaudsete arvestuste kasutamist käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel seoses reisijateveoga.

| (4) | Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides on asjakohane loa kohaldatavust ajaliselt piirata, |
| --- | --- |

(4)

Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides on asjakohane loa kohaldatavust ajaliselt piirata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel lubatakse Iirimaal alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2023 kasutada ligikaudseid arvestusi direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osa punktis 10 nimetatud reisijateveo puhul.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Iirimaale.

Brüssel, 28. november 2019

Komisjoni nimel

Günther OETTINGER

komisjoni liige

---

(1)  
  EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9.

1

(2)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus 2010/5/EL, Euratom, millega lubatakse Iirimaal kasutada käibemaksu omavahendite baasi arvutamisel teatavaid ligikaudseid arvestusi (ELT L 3, 7.1.2010, lk 19).

3

---

| 2.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/54

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL, Euratom) 2019/2004,

28. november 2019,

millega muudetakse otsust 2005/872/EÜ, Euratom seoses Tšehhi Vabariigile antud loaga kasutada käibemaksupõhiste omavahendite baasi arvutamisel reisijateveo puhul teatavaid ligikaudseid arvestusi

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8595 all)

(Ainult tšehhikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. mai 1989. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 3 teist taanet,

olles konsulteerinud omavahendite nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 381 kohaselt võib Tšehhi Vabariik jätkata kõnealuse direktiivi X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveo maksust vabastamist tema ühinemiskuupäeval kehtinud tingimuste kohaselt seni, kuni sama maksuvabastust kohaldatakse veel ühes 30. aprillil 2004 ühendusse kuulunud liikmesriikidest. Selle artikli kohaselt tuleb kõnealuseid tehinguid arvesse võtta käibemaksupõhiste omavahendite baasi kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 381 kohaselt võib Tšehhi Vabariik jätkata kõnealuse direktiivi X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveo maksust vabastamist tema ühinemiskuupäeval kehtinud tingimuste kohaselt seni, kuni sama maksuvabastust kohaldatakse veel ühes 30. aprillil 2004 ühendusse kuulunud liikmesriikidest. Selle artikli kohaselt tuleb kõnealuseid tehinguid arvesse võtta käibemaksupõhiste omavahendite baasi kindlaksmääramisel.

| (2) | Komisjoni otsuse 2005/872/EÜ, Euratom (3) artikli 1a kohaselt lubatakse Tšehhi Vabariigil direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osa punktis 10 osutatud reisijateveoga seotud tehingute puhul kasutada kindlat protsendimäära vahebaasist. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsuse 2005/872/EÜ, Euratom (3) artikli 1a kohaselt lubatakse Tšehhi Vabariigil direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osa punktis 10 osutatud reisijateveoga seotud tehingute puhul kasutada kindlat protsendimäära vahebaasist.

| (3) | Viimase käibemaksupõhiste omavahendite kontrollimise käigus selgus, et luba kasutada direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osa punktis 10 osutatud tehingute puhul lihtsustatud arvutusmeetodit oli antud ebatäpsete ja mittetäielike andmete põhjal. Kui komisjonil oleksid olnud täpsed ja täielikud andmed, ei oleks Tšehhi Vabariigil lubatud kasutada ajavahemikul 2015–2020 reisijateveo puhul ligikaudseid arvestusi. Seepärast tuleks artikkel 1a otsusest 2005/872/EÜ, Euratom tagasiulatuvalt välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Viimase käibemaksupõhiste omavahendite kontrollimise käigus selgus, et luba kasutada direktiivi 2006/112/EÜ X lisa B osa punktis 10 osutatud tehingute puhul lihtsustatud arvutusmeetodit oli antud ebatäpsete ja mittetäielike andmete põhjal. Kui komisjonil oleksid olnud täpsed ja täielikud andmed, ei oleks Tšehhi Vabariigil lubatud kasutada ajavahemikul 2015–2020 reisijateveo puhul ligikaudseid arvestusi. Seepärast tuleks artikkel 1a otsusest 2005/872/EÜ, Euratom tagasiulatuvalt välja jätta.

| (4) | Otsust 2005/872/EÜ, Euratom tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2005/872/EÜ, Euratom tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsusest 2005/872/EÜ, Euratom jäetakse välja artikkel 1a.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 26. novembrist 2015.

Brüssel, 28. november 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günther OETTINGER

---

(1)  
  EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9.

1

(2)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 21. novembri 2005. aasta otsus 2005/872/EÜ, Euratom, millega lubatakse Tšehhi Vabariigil kasutada käibemaksu-omavahendite baasi arvutamiseks teatavaid ligikaudseid arvestusi (ELT L 322, 9.12.2005, lk 19).

3

---

| 2.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/56

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/2005,

29. november 2019,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta liikmesriikides 2017. aastal

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 406/2009/EÜ (2) on sätestatud igale liikmesriigile heitkoguste aastased piirmäärad ajavahemikuks 2013–2020 ning mehhanism nendele piirmääradele vastavuse hindamiseks kord aastas. Liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogused CO2-ekvivalenttonnides on esitatud komisjoni otsuses 2013/162/EL (3). Iga liikmesriigi aastase saastekvoodi kohandused on sätestatud komisjoni rakendusotsuses 2013/634/EL (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 406/2009/EÜ (2) on sätestatud igale liikmesriigile heitkoguste aastased piirmäärad ajavahemikuks 2013–2020 ning mehhanism nendele piirmääradele vastavuse hindamiseks kord aastas. Liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogused CO2-ekvivalenttonnides on esitatud komisjoni otsuses 2013/162/EL (3). Iga liikmesriigi aastase saastekvoodi kohandused on sätestatud komisjoni rakendusotsuses 2013/634/EL (4).

| (2) | Määruse (EL) nr 525/2013 artikliga 19 on ette nähtud kord liikmesriikide kasvuhoonegaaside inventuuriandmete ülevaatamiseks, et hinnata nende vastavust otsusele nr 406/2009/EÜ. Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastane ülevaatus tehti komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 749/2014 (5) III peatükis ja XVI lisas esitatud korra kohaselt 2017. aasta heiteandmete põhjal, mis esitati komisjonile 2019. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 525/2013 artikliga 19 on ette nähtud kord liikmesriikide kasvuhoonegaaside inventuuriandmete ülevaatamiseks, et hinnata nende vastavust otsusele nr 406/2009/EÜ. Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastane ülevaatus tehti komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 749/2014 (5) III peatükis ja XVI lisas esitatud korra kohaselt 2017. aasta heiteandmete põhjal, mis esitati komisjonile 2019. aasta märtsis.

| (3) | Liikmesriikidele 2017. aastaks otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heite üldkoguse määramisel peaks arvesse võtma tehnilisi parandusi ja iga-aastase ülevaatuse käigus arvutatud ajakohastatud prognoose, mis on esitatud määruse (EL) nr 749/2014 artikli 35 lõike 2 alusel koostatud lõplikes ülevaatusaruannetes. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidele 2017. aastaks otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heite üldkoguse määramisel peaks arvesse võtma tehnilisi parandusi ja iga-aastase ülevaatuse käigus arvutatud ajakohastatud prognoose, mis on esitatud määruse (EL) nr 749/2014 artikli 35 lõike 2 alusel koostatud lõplikes ülevaatusaruannetes.

| (4) | Käesolev otsus peaks jõustuma selle avaldamise päeval, et viia see kooskõlla määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikega 7, mille kohaselt algab käesoleva otsuse avaldamise kuupäevaga nelja kuu pikkune ajavahemik, mille jooksul lubatakse liikmesriikidel kasutada otsuse nr 406/2009/EÜ kohaseid paindlikkusmehhanisme, |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus peaks jõustuma selle avaldamise päeval, et viia see kooskõlla määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikega 7, mille kohaselt algab käesoleva otsuse avaldamise kuupäevaga nelja kuu pikkune ajavahemik, mille jooksul lubatakse liikmesriikidel kasutada otsuse nr 406/2009/EÜ kohaseid paindlikkusmehhanisme,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste 2017. aastaks liikmesriikidele eraldatud üldkogused, mis põhinevad pärast määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastase ülevaatuse lõpuleviimist parandatud inventuuriandmetel, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 29. november 2019

Komisjoni nimel

President

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 165, 18.6.2013, lk 13.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).

2

(3)  Komisjoni 26. märtsi 2013. aasta otsus 2013/162/EL, milles määratakse kindlaks liikmesriikide aastased saastekvoodid ajavahemikuks 2013–2020 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 406/2009/EÜ (ELT L 90, 28.3.2013, lk 106).

3

(4)  Komisjoni 31. oktoobri 2013. aasta rakendusotsus 2013/634/EL liikmesriikide aastaste saastekvootide kohanduste kohta ajavahemikuks 2013–2020 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 406/2009/EÜ (ELT L 292, 1.11.2013, lk 19).

4

(5)  Komisjoni 30. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 749/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta (ELT L 203, 11.7.2014, lk 23).

5

---

LISA

| Liikmesriik | Otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkogused aastaks 2017
  (CO2-ekvivalenttonnides) |
| --- | --- |
| Belgia | 70 824 562 |
| Bulgaaria | 26 526 793 |
| Tšehhi | 62 395 184 |
| Taani | 32 676 908 |
| Saksamaa | 466 857 281 |
| Eesti | 6 205 022 |
| Iirimaa | 43 828 744 |
| Kreeka | 45 445 291 |
| Hispaania | 201 107 413 |
| Prantsusmaa | 352 795 706 |
| Horvaatia | 16 669 301 |
| Itaalia | 270 145 340 |
| Küpros | 4 270 890 |
| Läti | 9 243 088 |
| Leedu | 14 132 498 |
| Luksemburg | 8 743 461 |
| Ungari | 43 141 883 |
| Malta | 1 428 480 |
| Madalmaad | 102 326 628 |
| Austria | 51 651 769 |
| Poola | 211 506 734 |
| Portugal | 40 186 365 |
| Rumeenia | 10 881 767 |
| Sloveenia | 10 881 767 |
| Slovakkia | 21 249 803 |
| Soome | 30 062 237 |
| Rootsi | 32 530 542 |
| Ühendkuningriik | 332 050 822 |

Liikmesriik

Otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkogused aastaks 2017

(CO2-ekvivalenttonnides)

Belgia

70 824 562

Bulgaaria

26 526 793

Tšehhi

62 395 184

Taani

32 676 908

Saksamaa

466 857 281

Eesti

6 205 022

Iirimaa

43 828 744

Kreeka

45 445 291

Hispaania

201 107 413

Prantsusmaa

352 795 706

Horvaatia

16 669 301

Itaalia

270 145 340

Küpros

4 270 890

Läti

9 243 088

Leedu

14 132 498

Luksemburg

8 743 461

Ungari

43 141 883

Malta

1 428 480

Madalmaad

102 326 628

Austria

51 651 769

Poola

211 506 734

Portugal

40 186 365

Rumeenia

10 881 767

Sloveenia

10 881 767

Slovakkia

21 249 803

Soome

30 062 237

Rootsi

32 530 542

Ühendkuningriik

332 050 822

---

| 2.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/59

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/2006,

29. november 2019,

mis käsitleb Iirimaa osalemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes), eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Iirimaa teatas Euroopa Komisjoni peasekretärile 9. septembri 2019. aasta kirjaga oma kavatsusest osaleda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1727 (1). |
| --- | --- |

(1)

Iirimaa teatas Euroopa Komisjoni peasekretärile 9. septembri 2019. aasta kirjaga oma kavatsusest osaleda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1727 (1).

| (2) | Kuna Iirimaa osalemisele määruses (EL) 2018/1727 ei ole seatud eritingimusi, ei ole vaja võtta üleminekumeetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Kuna Iirimaa osalemisele määruses (EL) 2018/1727 ei ole seatud eritingimusi, ei ole vaja võtta üleminekumeetmeid.

| (3) | Seepärast tuleks kinnitada Iirimaa osalemine määruses (EL) 2018/1727. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks kinnitada Iirimaa osalemine määruses (EL) 2018/1727.

| (4) | Määrus (EL) 2018/1727 jõustus 11. detsembril 2018 ja seda kohaldatakse alates 12. detsembrist 2019. |
| --- | --- |

(4)

Määrus (EL) 2018/1727 jõustus 11. detsembril 2018 ja seda kohaldatakse alates 12. detsembrist 2019.

| (5) | Vastavalt protokolli nr 21 artiklile 4 peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti – järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt protokolli nr 21 artiklile 4 peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti – järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kinnitatakse Iirimaa osalemine määruses (EL) 2018/1727.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 29. november 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (ELT L 295, 21.11.2018, lk 138).

1

---