# Az Európai Unió L 307/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 307 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. november 28. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 307

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. november 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztató az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság között az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, 2019. november 15-én lejáró jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírása és ideiglenes alkalmazása napjáról | 1 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Unió és a Szenegáli Köztársaság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás végrehajtásáról szóló jegyzőkönyv aláírásának időpontjáról és ideiglenes alkalmazásáról | 2 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1964 végrehajtási rendelete (2019. november 26.) az L-lizin-bázis (folyékony), az L-lizin-monohidroklorid (folyékony), az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és az L-lizin-szulfát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1965 végrehajtási rendelete (2019. november 26.) a nátrium-molibdát-dihidrát juhok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  ) | 12 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1966 rendelete (2019. november 27.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének módosításáról és helyesbítéséről (
  1
  ) | 15 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1967 határozata (2019. november 25.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről | 27 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1968 határozata (2019. augusztus 2.) az Olasz Köztársaság által a Poste Italiane olasz államkincstárnál vezetett folyószámláinak kamatozása céljából bevezetett SA.21445 – C42/2006. sz. intézkedésről
  (az értesítés C(2019) 5649. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1969 végrehajtási határozata (2019. november 26.) az IPBC 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi idejének meghosszabbításáról (
  1
  ) | 45 |
| | * | A Bizottság Végrehajtási Határozata 2019/1970 (2019. november 26.) a 93/52/EGK határozat II. mellékletének a hivatalosan brucellózistól (B. melitensis) mentes státusz tekintetében, a 2003/467/EK határozat II. mellékletének Spanyolország egyes régióinak hivatalosan brucellózistól mentes státusza tekintetében, valamint a 2008/185/EK határozat I. és II. mellékletének az Aujeszky-féle betegségtől való mentes státusz, illetve a betegség felszámolására irányuló, Olaszország egyes régióira kiterjedő programok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 8378. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 47 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1971 Végrehajtási Határozata (2019. november 26.) a 98/70/EK és a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést igazoló Universal Feed Assurance Scheme rendszer elismeréséről | 54 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1972 végrehajtási határozata (2019. november 26.) az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2013/764/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 8396. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 56 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1973 végrehajtási határozata (2019. november 27.) az ezüst-réz-zeolit létező hatóanyag 2. és 7. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának elutasításáról (
  1
  ) | 58 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztató az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság között az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, 2019. november 15-én lejáró jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírása és ideiglenes alkalmazása napjáról

1

*

Tájékoztatás az Európai Unió és a Szenegáli Köztársaság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás végrehajtásáról szóló jegyzőkönyv aláírásának időpontjáról és ideiglenes alkalmazásáról

2

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/1964 végrehajtási rendelete (2019. november 26.) az L-lizin-bázis (folyékony), az L-lizin-monohidroklorid (folyékony), az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és az L-lizin-szulfát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság (EU) 2019/1965 végrehajtási rendelete (2019. november 26.) a nátrium-molibdát-dihidrát juhok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  )

1

12

*

A Bizottság (EU) 2019/1966 rendelete (2019. november 27.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének módosításáról és helyesbítéséről (
  1
  )

1

15

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2019/1967 határozata (2019. november 25.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

27

*

A Bizottság (EU) 2019/1968 határozata (2019. augusztus 2.) az Olasz Köztársaság által a Poste Italiane olasz államkincstárnál vezetett folyószámláinak kamatozása céljából bevezetett SA.21445 – C42/2006. sz. intézkedésről
  (az értesítés C(2019) 5649. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés C(2019) 5649. számú dokumentummal történt)

1

28

*

A Bizottság (EU) 2019/1969 végrehajtási határozata (2019. november 26.) az IPBC 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi idejének meghosszabbításáról (
  1
  )

1

45

*

A Bizottság Végrehajtási Határozata 2019/1970 (2019. november 26.) a 93/52/EGK határozat II. mellékletének a hivatalosan brucellózistól (B. melitensis) mentes státusz tekintetében, a 2003/467/EK határozat II. mellékletének Spanyolország egyes régióinak hivatalosan brucellózistól mentes státusza tekintetében, valamint a 2008/185/EK határozat I. és II. mellékletének az Aujeszky-féle betegségtől való mentes státusz, illetve a betegség felszámolására irányuló, Olaszország egyes régióira kiterjedő programok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 8378. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

B. melitensis

(az értesítés a C(2019) 8378. számú dokumentummal történt)

1

47

*

A Bizottság (EU) 2019/1971 Végrehajtási Határozata (2019. november 26.) a 98/70/EK és a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést igazoló Universal Feed Assurance Scheme rendszer elismeréséről

54

*

A Bizottság (EU) 2019/1972 végrehajtási határozata (2019. november 26.) az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2013/764/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 8396. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2019) 8396. számú dokumentummal történt)

1

56

*

A Bizottság (EU) 2019/1973 végrehajtási határozata (2019. november 27.) az ezüst-réz-zeolit létező hatóanyag 2. és 7. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának elutasításáról (
  1
  )

1

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2019.11.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.11.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/1

---

Tájékoztató az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság között az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, 2019. november 15-én lejáró jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírása és ideiglenes alkalmazása napjáról

Az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság között az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, 2019. november 15-én lejáró jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodást az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság 2019. november 13-án, Brüsszelben aláírta.

Ennek megfelelően a megállapodás – annak 6. pontja értelmében – 2019. november 16-tól ideiglenesen alkalmazandó.

---

| 2019.11.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.11.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/2

---

Tájékoztatás az Európai Unió és a Szenegáli Köztársaság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás végrehajtásáról szóló jegyzőkönyv aláírásának időpontjáról és ideiglenes alkalmazásáról

Az Európai Unió és a Szenegáli Köztársaság 2019. november 18-án Brüsszelben aláírta az Európai Unió és a Szenegáli Köztársaság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás végrehajtásáról szóló jegyzőkönyvet.

Ennek megfelelően a jegyzőkönyv – annak 16. cikke értelmében – 2019. november 18-tól ideiglenesen alkalmazandó.

---

RENDELETEK

| 2019.11.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.11.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1964 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. november 26.)

az L-lizin-bázis (folyékony), az L-lizin-monohidroklorid (folyékony), az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és az L-lizin-szulfát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja a 82/471/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja a 82/471/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését.

| (2) | A 82/471/EGK irányelv alapján a 88/485/EGK bizottsági irányelv (3) határozatlan időre engedélyezte a koncentrált, folyékony L-lizint (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidrokloridot, az L-lizin-monohidrokloridot (technikai tisztaságú) és a Corynebacterium glutamicum-mal való fermentációval előállított L-lizin-szulfátot. Az érintett takarmány-adalékanyagok ezt követően az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően meglévő termékként bekerültek a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(2)

A 82/471/EGK irányelv alapján a 88/485/EGK bizottsági irányelv (3) határozatlan időre engedélyezte a koncentrált, folyékony L-lizint (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidrokloridot, az L-lizin-monohidrokloridot (technikai tisztaságú) és a Corynebacterium glutamicum-mal való fermentációval előállított L-lizin-szulfátot. Az érintett takarmány-adalékanyagok ezt követően az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően meglévő termékként bekerültek a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmeket nyújtottak be a koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és a Corynebacterium glutamicum-mal való fermentációval előállított L-lizin-szulfát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő újraértékelésére vonatkozóan. Kérelmeket nyújtottak be továbbá az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összhangban a koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és az L-lizin-szulfát valamennyi állatfaj tekintetében történő engedélyezésére. A kérelmekhez csatolták az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmeket nyújtottak be a koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és a Corynebacterium glutamicum-mal való fermentációval előállított L-lizin-szulfát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő újraértékelésére vonatkozóan. Kérelmeket nyújtottak be továbbá az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összhangban a koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és az L-lizin-szulfát valamennyi állatfaj tekintetében történő engedélyezésére. A kérelmekhez csatolták az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | A kérelmek a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és az L-lizin-szulfát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkoznak. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmek a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és az L-lizin-szulfát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkoznak.

| (5) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2013. szeptember 11-i (4), 2014. október 28-i (5), 2015. március 10-i (6), 2015. június 16-i (7), 2015. december 2-i (8), 2016. április 19-i (9), 2018. november 28-i (10)
  , (11) és 2019. április 3-i (12) véleményében arra a következtetésre jutott, hogy az Escherichia coli FERM BP-10941-gyel, az Escherichia coli FERM BP-11355-tel, a Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P-vel, a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547-tel, a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775-tel és a Corynebacterium glutamicum KCCM 10227-tel előállított koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), az Escherichia coli FERM BP-10941-gyel és az Escherichia coli FERM BP-11355-tel előállított koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az Escherichia coli FERM BP-10941-gyel, az Escherichia coli FERM BP-11355-tel, az Escherichia coli CGMCC 3705-tel, az Escherichia coli CGMCC 7.57-tel, a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547-tel, a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775-tel, a Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P-vel és a Corynebacterium glutamicum KCCM 10227-tel előállított L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú), valamint a Corynebacterium glutamicum KCCM 10227-tel és a Corynebacterium glutamicum DSM 24990-nel előállított L-lizin-szulfát a javasolt felhasználási feltételek mellett nincsenek káros hatással sem az állati egészségre, sem a fogyasztóbiztonságra, sem pedig a környezetre. A géntechnológiával módosított mikroorganizmusok – különösen a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547 – által előállított adalékanyagok akkor tekinthetők biztonságosnak, ha a gyártási folyamat elvégzése során garantálják, hogy a végtermékben ne legyen jelen a termelési törzs rekombináns DNS-e. A Hatóság azt is megállapította, hogy az L-lizin négy formája az adalékanyag felhasználóira nézve – különösen belélegzésekor – veszélyesnek tekintendő. Egyes formáit enyhén szemirritáló hatásúnak vagy a bőrre és a szembe kerülve maró hatásúnak is kell tekinteni. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság ezenkívül megállapította, hogy az adalékanyagok valamennyi állatfaj esetében az L-lizin aminosav hatékony forrásai, és annak érdekében, hogy mind a kérődzőkben, mind a nem kérődző fajokban hasznosuljanak, az adalékanyagokat védeni kell a bendőben való lebomlástól. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelet 21. cikkével létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban és a vízben található takarmány-adalékanyagokra vonatkozó analitikai módszerekről szóló jelentést is. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2013. szeptember 11-i (4), 2014. október 28-i (5), 2015. március 10-i (6), 2015. június 16-i (7), 2015. december 2-i (8), 2016. április 19-i (9), 2018. november 28-i (10)
  , (11) és 2019. április 3-i (12) véleményében arra a következtetésre jutott, hogy az Escherichia coli FERM BP-10941-gyel, az Escherichia coli FERM BP-11355-tel, a Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P-vel, a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547-tel, a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775-tel és a Corynebacterium glutamicum KCCM 10227-tel előállított koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), az Escherichia coli FERM BP-10941-gyel és az Escherichia coli FERM BP-11355-tel előállított koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az Escherichia coli FERM BP-10941-gyel, az Escherichia coli FERM BP-11355-tel, az Escherichia coli CGMCC 3705-tel, az Escherichia coli CGMCC 7.57-tel, a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547-tel, a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775-tel, a Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P-vel és a Corynebacterium glutamicum KCCM 10227-tel előállított L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú), valamint a Corynebacterium glutamicum KCCM 10227-tel és a Corynebacterium glutamicum DSM 24990-nel előállított L-lizin-szulfát a javasolt felhasználási feltételek mellett nincsenek káros hatással sem az állati egészségre, sem a fogyasztóbiztonságra, sem pedig a környezetre. A géntechnológiával módosított mikroorganizmusok – különösen a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547 – által előállított adalékanyagok akkor tekinthetők biztonságosnak, ha a gyártási folyamat elvégzése során garantálják, hogy a végtermékben ne legyen jelen a termelési törzs rekombináns DNS-e. A Hatóság azt is megállapította, hogy az L-lizin négy formája az adalékanyag felhasználóira nézve – különösen belélegzésekor – veszélyesnek tekintendő. Egyes formáit enyhén szemirritáló hatásúnak vagy a bőrre és a szembe kerülve maró hatásúnak is kell tekinteni. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság ezenkívül megállapította, hogy az adalékanyagok valamennyi állatfaj esetében az L-lizin aminosav hatékony forrásai, és annak érdekében, hogy mind a kérődzőkben, mind a nem kérődző fajokban hasznosuljanak, az adalékanyagokat védeni kell a bendőben való lebomlástól. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelet 21. cikkével létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban és a vízben található takarmány-adalékanyagokra vonatkozó analitikai módszerekről szóló jelentést is.

| (6) | A „koncentrált, folyékony L-lizin (bázis)” és a „koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid” elnevezést „L-lizin bázis (folyékony)”-ra és „L-lizin-monohidroklorid (folyékony)”-ra kell változtatni, mivel ezen adalékanyagok minimális L-lizin-tartalma csupán 50 %, illetve 22 %. |
| --- | --- |

(6)

A „koncentrált, folyékony L-lizin (bázis)” és a „koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid” elnevezést „L-lizin bázis (folyékony)”-ra és „L-lizin-monohidroklorid (folyékony)”-ra kell változtatni, mivel ezen adalékanyagok minimális L-lizin-tartalma csupán 50 %, illetve 22 %.

| (7) | A koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és a Corynebacterium glutamicum spp-vel vagy az Escherichia coli spp-vel való fermentációval előállított L-lizin-szulfát (5) preambulumbekezdésben említett értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó anyagok felhasználását az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(7)

A koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és a Corynebacterium glutamicum spp-vel vagy az Escherichia coli spp-vel való fermentációval előállított L-lizin-szulfát (5) preambulumbekezdésben említett értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó anyagok felhasználását az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (8) | mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja a koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és a Corynebacterium glutamicum-mal való fermentációval előállított L-lizin-szulfát engedélyezési feltételeire vonatkozó módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(8)

mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja a koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és a Corynebacterium glutamicum-mal való fermentációval előállított L-lizin-szulfát engedélyezési feltételeire vonatkozó módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Engedélyezés

A mellékletben meghatározott, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „aminosavak, sóik és analógjaik” funkcionális csoportba tartozó anyagok takarmány-adalékanyagként való használata a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   A 88/485/EGK bizottsági irányelv által engedélyezett koncentrált, folyékony L-lizin (bázis), a koncentrált, folyékony L-lizin-monohidroklorid, az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) és a Corynebacterium glutamicum-mal való fermentációval előállított L-lizin-szulfát, valamint az azt tartalmazó előkeverékek 2020. június 18-ig a 2019. december 18. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően forgalomba hozhatók és a meglévő készletek kimerüléséig felhasználhatók.

(2)   Az (1) bekezdésben szereplő anyagokat tartalmazó takarmány-alapanyagok és takarmánykeverékek, amelyeket 2020. június 18. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2019. december 18. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig forgalomba hozhatók és felhasználhatók, amennyiben azokat nem élelmiszer-termelő állatok takarmányozására szánják.

(3)   Az (1) bekezdésben szereplő anyagokat tartalmazó takarmány-alapanyagok és takarmánykeverékek, amelyeket 2021. december 18. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2019. december 18. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig forgalomba hozhatók és felhasználhatók, amennyiben azokat nem élelmiszer-termelő állatok takarmányozására szánják.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Tanács 82/471/EGK irányelve (1982. június 30.) a takarmányozási célra felhasznált egyes termékekről (HL L 213., 1982.7.21., 8. o.).

2

(3)  A Bizottság 88/485/EGK irányelve (1988. július 26.) a takarmányozási célra felhasznált egyes termékekről szóló 82/471/EGK tanácsi irányelv mellékletének módosításáról (HL L 239., 1988.8.30., 36. o.).

3

(4)  EFSA Journal 2013;11(10):3365.

4

(5)  EFSA Journal 2014;12(11):3895.

5

(6)  EFSA Journal 2015;13(3):4052.

6

(7)  EFSA Journal 2015;13(7):4156.

7

(8)  EFSA Journal 2016;14(3):4346.

8

(9)  EFSA Journal 2016;14(5):4471.

9

(10)  EFSA Journal 2019;17(1):5532.

10

(11)  EFSA Journal 2019;17(1):5537.

11

(12)  EFSA Journal 2019;17(5):5697.

12

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: aminosavak, sóik és analógjaik |
| 3c320 | - | L-lizin-bázis (folyékony) | Az adalékanyag összetétele:

  L-lizin vizes oldata legalább 50 % L-lizinnel.

  A hatóanyag jellemzése

  Az Escherichia coli FERM BP-10941-gyel vagy
  az Escherichia coli FERM BP-11355-tel vagy
  a Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P-vel vagy
  a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547-tel vagy
  a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775-tel vagy
  a Corynebacterium glutamicum KCCM 10227-tel való fermentációval előállított L-lizin.
  Kémiai képlet: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH
  CAS-szám: 56-87-1

  Analitikai módszerek :

  A takarmány-adalékanyag és a 10 %-nál több lizint tartalmazó előkeverékek lizintartalmának mennyiségi meghatározása:






  — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: aminosavak, sóik és analógjaik

3c320

-

L-lizin-bázis (folyékony)

Az adalékanyag összetétele:

L-lizin vizes oldata legalább 50 % L-lizinnel.

A hatóanyag jellemzése

Az Escherichia coli FERM BP-10941-gyel vagy

az Escherichia coli FERM BP-11355-tel vagy

a Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P-vel vagy

a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547-tel vagy

a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775-tel vagy

a Corynebacterium glutamicum KCCM 10227-tel való fermentációval előállított L-lizin.

Kémiai képlet: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS-szám: 56-87-1

Analitikai módszerek :

A takarmány-adalékanyag és a 10 %-nál több lizint tartalmazó előkeverékek lizintartalmának mennyiségi meghatározása:

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Az előkeverékek, a takarmánykeverékek és a takarmány-alapanyagok lizintartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont). |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont).

A víz lizintartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD), vagy |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD), vagy

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS).

Valamennyi faj

-

-

-

| 1. | A lizintartalmat fel kell tüntetni az adalékanyag címkéjén. |
| --- | --- |

1.

A lizintartalmat fel kell tüntetni az adalékanyag címkéjén.

| 2. | Az L-lizin-bázis (folyékony) forgalomba hozatala és készítmény formájában, adalékanyagként való felhasználása megengedett. |
| --- | --- |

2.

Az L-lizin-bázis (folyékony) forgalomba hozatala és készítmény formájában, adalékanyagként való felhasználása megengedett.

| 3. | A takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a belégzés, a bőrrel való érintkezés és a szembe kerülés jelentette lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között védőmaszkkal, bőrvédő eszközökkel és szemvédővel kell használni. |
| --- | --- |

3.

A takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a belégzés, a bőrrel való érintkezés és a szembe kerülés jelentette lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között védőmaszkkal, bőrvédő eszközökkel és szemvédővel kell használni.

| 4. | Az adalékanyag ivóvízen keresztül is adható. |
| --- | --- |

4.

Az adalékanyag ivóvízen keresztül is adható.

| 5. | Az adalékanyag és az előkeverékek címkéjén fel kell tüntetni a következőket: „Az L-lizinnel – különösen az ivóvízen keresztül – történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.” |
| --- | --- |

5.

Az adalékanyag és az előkeverékek címkéjén fel kell tüntetni a következőket: „Az L-lizinnel – különösen az ivóvízen keresztül – történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.”

2029.12.18.

3c321

-

L-lizin-monohidroklorid (folyékony)

Az adalékanyag összetétele:

L-lizin-monohidroklorid vizes oldata legalább 22 %-os L-lizin-tartalommal és legfeljebb 66 %-os nedvességtartalommal (legalább 58 % L-lizin a szárazanyagban).

A hatóanyag jellemzése:

Az

Escherichia coli FERM BP-10941-gyel vagy az Escherichia coli FERM BP-11355-tel való fermentációval előállított L-lizin-monohidroklorid.

Kémiai képlet: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS-szám: 657-27-2

Analitikai módszerek (1):

A takarmány-adalékanyagban található L-lizin-monohidroklorid azonosítása:

| — | a Food Chemical Codex L-lizin-monohidrokloridról szóló monográfiája („L-lysine monohydrochloride monograph”) |
| --- | --- |

—

a Food Chemical Codex L-lizin-monohidrokloridról szóló monográfiája („L-lysine monohydrochloride monograph”)

A takarmány-adalékanyag és a 10 %-nál több lizint tartalmazó előkeverékek lizintartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Az előkeverékek, a takarmánykeverékek és a takarmány-alapanyagok lizintartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont). |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont).

Valamennyi faj

-

-

-

| 1. | A lizintartalmat fel kell tüntetni az adalékanyag címkéjén. |
| --- | --- |

1.

A lizintartalmat fel kell tüntetni az adalékanyag címkéjén.

| 2. | Az L-lizin-monohidroklorid (folyékony) forgalomba hozatala és készítmény formájában, adalékanyagként való felhasználása megengedett. |
| --- | --- |

2.

Az L-lizin-monohidroklorid (folyékony) forgalomba hozatala és készítmény formájában, adalékanyagként való felhasználása megengedett.

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belélegzésből és a szembe kerülésből fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között védőmaszkkal és szemvédővel kell használni. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belélegzésből és a szembe kerülésből fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között védőmaszkkal és szemvédővel kell használni.

| 4. | Az adalékanyag és az előkeverékek címkéjén fel kell tüntetni a következőket: „Az L-lizinnel történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.” |
| --- | --- |

4.

Az adalékanyag és az előkeverékek címkéjén fel kell tüntetni a következőket: „Az L-lizinnel történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.”

2029.12.18.

3c322

L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú)

Az adalékanyag összetétele:

Por alakú L-lizin-monohidroklorid legalább 78 %-os L-lizin-tartalommal és legfeljebb 1,5 %-os nedvességtartalommal.

A hatóanyag jellemzése:

Az

Escherichia coli FERM BP-10941-gyel vagy az Escherichia coli FERM BP-11355-tel vagy az Escherichia coli CGMCC 3705-tel vagy az Escherichia coli CGMCC 7.57-tel vagy Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547-tel vagy

a Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775-tel vagy

a Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P-vel vagy

a Corynebacterium glutamicum KCCM 10227-tel való fermentációval előállított L-lizin-monohidroklorid.

Kémiai képlet: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS-szám: 657-27-2

Analitikai módszerek (1):

A takarmány-adalékanyagban található L-lizin-monohidroklorid azonosítása:

| — | a Food Chemical Codex L-lizin-monohidrokloridról szóló monográfiája („L-lysine monohydrochloride monograph”) |
| --- | --- |

—

a Food Chemical Codex L-lizin-monohidrokloridról szóló monográfiája („L-lysine monohydrochloride monograph”)

A takarmány-adalékanyag és a 10 %-nál több lizint tartalmazó előkeverékek lizintartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Az előkeverékek, a takarmánykeverékek és a takarmány-alapanyagok lizintartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont). |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont).

A víz lizintartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD), vagy |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD), vagy

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS).

Valamennyi faj

-

-

-

| 1. | A lizintartalmat fel kell tüntetni az adalékanyag címkéjén. |
| --- | --- |

1.

A lizintartalmat fel kell tüntetni az adalékanyag címkéjén.

| 2. | Az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) forgalomba hozatala és készítmény formájában történő adalékanyagként való felhasználása megengedett. |
| --- | --- |

2.

Az L-lizin-monohidroklorid (technikai tisztaságú) forgalomba hozatala és készítmény formájában történő adalékanyagként való felhasználása megengedett.

| 3. | Az adalékanyag endotoxin-tartalmának és porképző képességének olyannak kell lennie, hogy az endotoxin-expozíció legfeljebb 1600 IU endotoxin/légköbméter értékre korlátozódjon (2). |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag endotoxin-tartalmának és porképző képességének olyannak kell lennie, hogy az endotoxin-expozíció legfeljebb 1600 IU endotoxin/légköbméter értékre korlátozódjon (2).

| 4. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belélegzésből fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni. |
| --- | --- |

4.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belélegzésből fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni.

| 5. | Az adalékanyag ivóvízen keresztül is adható. |
| --- | --- |

5.

Az adalékanyag ivóvízen keresztül is adható.

| 6. | Az adalékanyag és az előkeverékek címkéjén fel kell tüntetni a következőket: „Az L-lizinnel – különösen az ivóvízen keresztül – történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.” |
| --- | --- |

6.

Az adalékanyag és az előkeverékek címkéjén fel kell tüntetni a következőket: „Az L-lizinnel – különösen az ivóvízen keresztül – történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.”

2029.12.18.

3c324

L-lizin-szulfát

Az adalékanyag összetétele:

Granulátum a legalább 52 %-os L-lizin-tartalommal és legfeljebb 24 %-os szulfáttartalommal.

A hatóanyag jellemzése:

Corynebacterium glutamicum KCCM 10227-tel vagy

Corynebacterium glutamicum DSM 24990-nel való fermentációval előállított L-lizin-szulfát.

Kémiai képlet: C12H28N4O4•H2SO4/[NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH]2SO4

CAS-szám: 60343-69-3

Analitikai módszerek (1):

A takarmány-adalékanyag és a 10 %-nál több lizint tartalmazó előkeverékek lizintartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-UV/FD) – EN ISO 17180 |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-UV/FD) – EN ISO 17180

A takarmány-adalékanyagban található szulfát kimutatására:

| — | Európai Gyógyszerkönyv Monográfia 20301 |
| --- | --- |

—

Európai Gyógyszerkönyv Monográfia 20301

Az előkeverékek, a takarmánykeverékek és a takarmány-alapanyagok lizintartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-UV) – 152/2009/EK bizottsági rendelet. |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-UV) – 152/2009/EK bizottsági rendelet.

Valamennyi faj

-

-

10 000

| 1. | Az L-lizin-tartalmat fel kell tüntetni az adalékanyag címkéjén. |
| --- | --- |

1.

Az L-lizin-tartalmat fel kell tüntetni az adalékanyag címkéjén.

| 2. | Az L-lizin-szulfát forgalomba hozatala és készítmény formájában történő adalékanyagként való felhasználása megengedett. |
| --- | --- |

2.

Az L-lizin-szulfát forgalomba hozatala és készítmény formájában történő adalékanyagként való felhasználása megengedett.

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belélegzésből fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belélegzésből fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni.

| 4. | Az adalékanyag és az előkeverékek címkéjén fel kell tüntetni a következőket: „Az L-lizinnel történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.” |
| --- | --- |

4.

Az adalékanyag és az előkeverékek címkéjén fel kell tüntetni a következőket: „Az L-lizinnel történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.”

2029.12.18.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Az adalékanyag endotoxinszintje és porképző képessége alapján, az EFSA által használt módszer (EFSA Journal 2018;16(10):5458) szerint kiszámított expozíció; analitikai módszer: Európai Gyógyszerkönyv 2.6.14. (bakteriális endotoxinok).

---

| 2019.11.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.11.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1965 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. november 26.)

a nátrium-molibdát-dihidrát juhok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését.

| (2) | A nátrium-molibdát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való felhasználását határozatlan időre engedélyezték a 70/524/EGK irányelvnek megfelelően. Az anyag ezt követően az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően meglévő termékként bekerült a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(2)

A nátrium-molibdát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való felhasználását határozatlan időre engedélyezték a 70/524/EGK irányelvnek megfelelően. Az anyag ezt követően az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően meglévő termékként bekerült a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a nátrium-molibdát-dihidrát juhok takarmány-adalékanyagaként történő újraértékelésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a nátrium-molibdát-dihidrát juhok takarmány-adalékanyagaként történő újraértékelésére vonatkozóan.

| (4) | A kérelmező a nátrium-molibdát-dihidrátnak a „tápértékkel rendelkező adalékanyag” adalékanyag-kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező a nátrium-molibdát-dihidrátnak a „tápértékkel rendelkező adalékanyag” adalékanyag-kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (5) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. január 23-i véleményében (3) megállapította, hogy a nátrium-molibdát-dihidrát a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati egészségre, sem a fogyasztóbiztonságra, sem pedig a környezetre. Azt is megállapította, hogy az adalékanyag bőr-és szemirritáló anyagnak tekintendő. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy aa juhtakarmány molibdénkiegészítése nátrium-molibdát-dihidráttal együtt akkor tekinthető hatékonynak a rézzel való megfelelő egyensúly biztosítása szempontjából, ha a réz és a molibdén aránya 3–10 között van a takarmányban. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelet 21. cikkével létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagokra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentéseket is. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. január 23-i véleményében (3) megállapította, hogy a nátrium-molibdát-dihidrát a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati egészségre, sem a fogyasztóbiztonságra, sem pedig a környezetre. Azt is megállapította, hogy az adalékanyag bőr-és szemirritáló anyagnak tekintendő. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy aa juhtakarmány molibdénkiegészítése nátrium-molibdát-dihidráttal együtt akkor tekinthető hatékonynak a rézzel való megfelelő egyensúly biztosítása szempontjából, ha a réz és a molibdén aránya 3–10 között van a takarmányban. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelet 21. cikkével létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagokra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentéseket is.

| (6) | A nátrium-molibdát-dihidrát értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(6)

A nátrium-molibdát-dihidrát értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek.

| (7) | mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja a nátrium-molibdát-dihidrát engedélyezési feltételeire vonatkozó módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(7)

mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja a nátrium-molibdát-dihidrát engedélyezési feltételeire vonatkozó módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Engedélyezés

A mellékletben meghatározott, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba tartozó anyag takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   A nátrium-molibdát-dihidrát és az azt tartalmazó előkeverékek, amelyeket 2020. június 18. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2019. december 18. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.

(2)   A nátrium-molibdát-dihidrátot tartalmazó takarmány-alapanyagok és takarmánykeverékek, amelyeket 2020. december 18. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2019. december 18. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók, amennyiben azokat nem élelmiszer-termelő állatok takarmányozására szánják.

(3)   A mellékletben meghatározott nátrium-molibdátot tartalmazó azon takarmány-alapanyagok és takarmánykeverékek, amelyeket 2021. december 18. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2019. december 18. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók, amennyiben azokat nem élelmiszer-termelő állatok takarmányozására szánják.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Tanács 70/524/EGK irányelve (1970. november 23.) a takarmány-adalékanyagokról (HL L 270., 1970.12.14., 1. o.).

2

(3)  EFSA Journal 2019;17(2):5606.

3

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az elem (Mo) mennyisége (mg/kg) a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: nyomelemek vegyületei |
| 3b701 | – | Nátrium-molibdát-dihidrát | Az adalékanyag összetétele:

  Nátrium-molibdát-dihidrát por formájában, legalább 37 % -os molibdéntartalommal.

  A hatóanyag jellemzése:

  Kémiai képlet: Na2MoO4 2 H2O
  CAS-szám: 10102-40-6
  Analitikai módszerek (1):
  A takarmány-adalékanyag, az előkeverékek, a takarmány-alapanyagok és a takarmánykeverék teljes molibdéntartalmának mennyiségi meghatározása: | – EN 15510: induktív csatolású plazma – atomemissziós spektrometria (ICP-AES) |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

Az elem (Mo) mennyisége (mg/kg) a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: nyomelemek vegyületei

3b701

–

Nátrium-molibdát-dihidrát

Az adalékanyag összetétele:

Nátrium-molibdát-dihidrát por formájában, legalább 37 % -os molibdéntartalommal.

A hatóanyag jellemzése:

Kémiai képlet: Na2MoO4 2 H2O

CAS-szám: 10102-40-6

Analitikai módszerek (1):

A takarmány-adalékanyag, az előkeverékek, a takarmány-alapanyagok és a takarmánykeverék teljes molibdéntartalmának mennyiségi meghatározása:

– EN 15510: induktív csatolású plazma – atomemissziós spektrometria (ICP-AES)

A takarmány-adalékanyag teljes nátriumtartalmának meghatározására:

| | – EN 15510: induktív csatolású plazma – atomemissziós spektrometria (ICP-AES); vagy |
| --- | --- |

– EN 15510: induktív csatolású plazma – atomemissziós spektrometria (ICP-AES); vagy

| | – EN ISO 6869: atomabszorpciós spektrometria (AAS) |
| --- | --- |

– EN ISO 6869: atomabszorpciós spektrometria (AAS)

Juhok

–

–

2,5 (összesen)

| 1. | Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és megfelelő szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a bőrrel vagy a szemmel való érintkezés kockázatának kezelésére. Ha a kockázatok ezekkel az eljárásokkal és intézkedésekkel nem csökkenthetők elfogadható szintre, akkor az adalékanyagot és az előkeveréket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és megfelelő szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a bőrrel vagy a szemmel való érintkezés kockázatának kezelésére. Ha a kockázatok ezekkel az eljárásokkal és intézkedésekkel nem csökkenthetők elfogadható szintre, akkor az adalékanyagot és az előkeveréket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni.

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek címkézése révén fel kell tüntetni a következőt:
  „A rézzel való megfelelő egyensúly biztosítása érdekében a juhtakarmány molibdénnel történő kiegészítése esetén a Cu:Mo aránynak 3–10 között kell lennie a takarmányban” |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek címkézése révén fel kell tüntetni a következőt:

„A rézzel való megfelelő egyensúly biztosítása érdekében a juhtakarmány molibdénnel történő kiegészítése esetén a Cu:Mo aránynak 3–10 között kell lennie a takarmányban”

2029.12.18.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található:https://ec.europa.eu/jrc/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2019.11.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.11.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1966 RENDELETE

(2019. november 27.)

a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének módosításáról és helyesbítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kozmetikai termékekről szóló, 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére és 15. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) előírja az anyagok rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító (CMR) anyagként történő harmonizált osztályozását az Európai Vegyianyag-ügynökség kockázatértékelési bizottságának tudományos értékelése alapján. Az anyagokat a rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító anyagok 1A., 1B., vagy 2. kategóriájába sorolják a rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító tulajdonságaikra vonatkozó bizonyítékok szintjétől függően. |
| --- | --- |

(1)

Az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) előírja az anyagok rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító (CMR) anyagként történő harmonizált osztályozását az Európai Vegyianyag-ügynökség kockázatértékelési bizottságának tudományos értékelése alapján. Az anyagokat a rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító anyagok 1A., 1B., vagy 2. kategóriájába sorolják a rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító tulajdonságaikra vonatkozó bizonyítékok szintjétől függően.

| (2) | Az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke előírja, hogy tilos az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része szerinti 1A., 1B., vagy 2. kategóriába tartozó CMR-nek minősített anyagok kozmetikai termékekben való felhasználása. A CMR-nek minősített anyagok azonban felhasználhatók kozmetikai termékekben, amennyiben az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének második mondatában, vagy 15. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(2)

Az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke előírja, hogy tilos az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része szerinti 1A., 1B., vagy 2. kategóriába tartozó CMR-nek minősített anyagok kozmetikai termékekben való felhasználása. A CMR-nek minősített anyagok azonban felhasználhatók kozmetikai termékekben, amennyiben az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének második mondatában, vagy 15. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek.

| (3) | Annak érdekében, hogy a CMR-anyagoknak a belső piacon belüli tilalma egységesen valósuljon meg, garantálni lehessen a jogbiztonságot különösen a gazdasági szereplők és az illetékes nemzeti hatóságok számára, valamint biztosítani lehessen az emberi egészség magas szintű védelmét, valamennyi CMR-anyagot fel kell venni az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő tiltott anyagok jegyzékébe, és adott esetben törölni kell a rendelet III. mellékletében szereplő, korlátozottan felhasználható anyagok jegyzékéből és az V. mellékletében szereplő, engedélyezett anyagok jegyzékéből. Amennyiben az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének második mondatában, vagy 15. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, a rendelet III. mellékletében szereplő, korlátozottan felhasználható anyagok jegyzékét és az V. mellékletében szereplő, engedélyezett anyagok jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a CMR-anyagoknak a belső piacon belüli tilalma egységesen valósuljon meg, garantálni lehessen a jogbiztonságot különösen a gazdasági szereplők és az illetékes nemzeti hatóságok számára, valamint biztosítani lehessen az emberi egészség magas szintű védelmét, valamennyi CMR-anyagot fel kell venni az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő tiltott anyagok jegyzékébe, és adott esetben törölni kell a rendelet III. mellékletében szereplő, korlátozottan felhasználható anyagok jegyzékéből és az V. mellékletében szereplő, engedélyezett anyagok jegyzékéből. Amennyiben az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének második mondatában, vagy 15. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, a rendelet III. mellékletében szereplő, korlátozottan felhasználható anyagok jegyzékét és az V. mellékletében szereplő, engedélyezett anyagok jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az (EU) 2019/831 bizottsági rendeletnek (3) minden olyan anyagra ki kell terjednie, amelyet az 1272/2008/EK rendelet értelmében a 2018. december 1-jei állapot szerint – amikor az (EU) 2017/776 bizottsági rendelet (4) alkalmazandóvá vált – CMR-anyagként osztályoztak. Ez a rendelet a 2020. május 1-jétől alkalmazandó (EU) 2018/1480 bizottsági rendelet (5) értelmében CMR-anyagként besorolt anyagokra vonatkozik. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2019/831 bizottsági rendeletnek (3) minden olyan anyagra ki kell terjednie, amelyet az 1272/2008/EK rendelet értelmében a 2018. december 1-jei állapot szerint – amikor az (EU) 2017/776 bizottsági rendelet (4) alkalmazandóvá vált – CMR-anyagként osztályoztak. Ez a rendelet a 2020. május 1-jétől alkalmazandó (EU) 2018/1480 bizottsági rendelet (5) értelmében CMR-anyagként besorolt anyagokra vonatkozik.

| (5) | A 2. kategóriájú CMR-anyagként besorolt 2-hidroxi-benzoesav tekintetében, amely a Kozmetikai Összetevők Nemzetközi Nevezéktana (INCI) szerint a szalicilsav nevet viseli, kérelmet nyújtottak be az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése második mondatának alkalmazására, és megállapították, hogy a rendelkezésben előírt feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(5)

A 2. kategóriájú CMR-anyagként besorolt 2-hidroxi-benzoesav tekintetében, amely a Kozmetikai Összetevők Nemzetközi Nevezéktana (INCI) szerint a szalicilsav nevet viseli, kérelmet nyújtottak be az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése második mondatának alkalmazására, és megállapították, hogy a rendelkezésben előírt feltétel teljesül.

| (6) | A szalicilsav és sói jelenleg az 1223/2009/EK rendelet V. mellékletének 3. bejegyzésében szerepelnek, a kozmetikai termékekben legfeljebb 0,5 tömegszázalék (sav) koncentrációban engedélyezett tartósítószerként. |
| --- | --- |

(6)

A szalicilsav és sói jelenleg az 1223/2009/EK rendelet V. mellékletének 3. bejegyzésében szerepelnek, a kozmetikai termékekben legfeljebb 0,5 tömegszázalék (sav) koncentrációban engedélyezett tartósítószerként.

| (7) | A szalicilsav az említett 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 98. bejegyzésében is szerepel, korlátozott anyagként, melynek nem tartósítószerként történő használata leöblítendő hajápolási termékekben legfeljebb 3,0 tömegszázalékos koncentrációban, más termékekben pedig legfeljebb 2,0 tömegszázalékos koncentrációban engedélyezett. |
| --- | --- |

(7)

A szalicilsav az említett 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 98. bejegyzésében is szerepel, korlátozott anyagként, melynek nem tartósítószerként történő használata leöblítendő hajápolási termékekben legfeljebb 3,0 tömegszázalékos koncentrációban, más termékekben pedig legfeljebb 2,0 tömegszázalékos koncentrációban engedélyezett.

| (8) | Az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének második mondata értelmében a 2. kategóriába sorolt anyagok akkor használhatók fel kozmetikai termékekben, ha az anyagokat a fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (FBTB) értékelte és a kozmetikai termékekben való felhasználásra biztonságosnak találta. |
| --- | --- |

(8)

Az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének második mondata értelmében a 2. kategóriába sorolt anyagok akkor használhatók fel kozmetikai termékekben, ha az anyagokat a fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (FBTB) értékelte és a kozmetikai termékekben való felhasználásra biztonságosnak találta.

| (9) | 2018. december 21-én az FBTB tudományos szakvéleményt (6) adott ki a szalicilsavra vonatkozóan (a továbbiakban: FBTB-vélemény), amelynek következtetései szerint a rendelkezésre álló adatok alapján a kozmetikai termékekben legfeljebb 0,5 tömegszázalékos (sav) koncentrációban tartósítószerként használt szalicilsav – a jelenleg érvényben lévő korlátozások figyelembevételével – biztonságos a fogyasztók számára. Az FBTB-vélemény nem alkalmazandó a szájápolási termékekre, valamint azokra a permetként kibocsátható termékekre, amelyek belélegzés révén a végfelhasználó tüdejének expozíciójához vezethetnek. |
| --- | --- |

(9)

2018. december 21-én az FBTB tudományos szakvéleményt (6) adott ki a szalicilsavra vonatkozóan (a továbbiakban: FBTB-vélemény), amelynek következtetései szerint a rendelkezésre álló adatok alapján a kozmetikai termékekben legfeljebb 0,5 tömegszázalékos (sav) koncentrációban tartósítószerként használt szalicilsav – a jelenleg érvényben lévő korlátozások figyelembevételével – biztonságos a fogyasztók számára. Az FBTB-vélemény nem alkalmazandó a szájápolási termékekre, valamint azokra a permetként kibocsátható termékekre, amelyek belélegzés révén a végfelhasználó tüdejének expozíciójához vezethetnek.

| (10) | Az FBTB-vélemény azt is megállapítja, hogy a szalicilsav nem tartósítószerként történő használata leöblítendő hajápolási termékekben legfeljebb 3,0 tömegszázalékos koncentrációban, a testápolók, szemhéjfestékek, szempillaspirálok, szemceruzák, ajakrúzsok, golyós dezodorok kivételével más termékekben pedig legfeljebb 2,0 tömegszázalékos koncentrációban – a jelenleg érvényben lévő korlátozások figyelembevételével – biztonságos. Az FBTB-vélemény nem alkalmazandó a szájápolási termékekre, sem pedig a permetként kibocsátható termékekre, amelyek a belélegzés révén a végfelhasználó tüdejének expozíciójához vezethetnek. |
| --- | --- |

(10)

Az FBTB-vélemény azt is megállapítja, hogy a szalicilsav nem tartósítószerként történő használata leöblítendő hajápolási termékekben legfeljebb 3,0 tömegszázalékos koncentrációban, a testápolók, szemhéjfestékek, szempillaspirálok, szemceruzák, ajakrúzsok, golyós dezodorok kivételével más termékekben pedig legfeljebb 2,0 tömegszázalékos koncentrációban – a jelenleg érvényben lévő korlátozások figyelembevételével – biztonságos. Az FBTB-vélemény nem alkalmazandó a szájápolási termékekre, sem pedig a permetként kibocsátható termékekre, amelyek a belélegzés révén a végfelhasználó tüdejének expozíciójához vezethetnek.

| (11) | Az FBTB végezetül megállapította, hogy a szalicilsav szemirritáló hatású anyag, amely súlyos szemkárosodást okozhat, és felhívta a figyelmet a szalicilsav lehetséges endokrinkárosító tulajdonságaira vonatkozó, jelenleg folyamatban lévő vizsgálatokra, amelyek eredményétől függően a kozmetikai termékekben használt szalicilsav lehetséges endokrinkárosító tulajdonságait is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(11)

Az FBTB végezetül megállapította, hogy a szalicilsav szemirritáló hatású anyag, amely súlyos szemkárosodást okozhat, és felhívta a figyelmet a szalicilsav lehetséges endokrinkárosító tulajdonságaira vonatkozó, jelenleg folyamatban lévő vizsgálatokra, amelyek eredményétől függően a kozmetikai termékekben használt szalicilsav lehetséges endokrinkárosító tulajdonságait is figyelembe kell venni.

| (12) | A szalicilsav 2. kategóriájú CMR-anyagként, illetve potenciálisan súlyosan szemkárosító hatású szemirritáló anyagként való besorolása, valamint az FBTB szakvéleménye alapján az anyag kozmetikai termékekben tartósítószerként történő használatát a jelenleg érvényben lévő korlátozások figyelembevételével legfeljebb 0,5 tömegszázalékos (sav) koncentrációban indokolt engedélyezni, olyan szájápolási termékek és alkalmazások kivételével, amelyek belélegzés révén a végfelhasználó tüdejének expozíciójához vezethetnek. Nem tartósítószerként való használatát a leöblítendő hajápolási termékekben legfeljebb 3,0 tömegszázalékos koncentrációban, a testápolók, szemhéjfestékek, szempillaspirálok, szemceruzák, ajakrúzsok, golyós dezodorok kivételével más termékekben pedig legfeljebb 2,0 tömegszázalékos koncentrációban indokolt engedélyezni. Nem célszerű ugyanakkor engedélyezni a használatát olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejének expozíciójához vezethetnek. Mivel az FBTB megállapítás szerint a szalicilsav szemirritáló anyag, azt a jelenlegi korlátozást és feltételt, amely szerint az anyag a samponok kivételével nem használható 3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben, helyénvaló úgy módosítani, hogy az a 3 év alatti gyermekeknek szánt minden termékre kiterjedjen. Az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletében meghatározott korlátozásokat és az említett rendelet V. mellékletében meghatározott feltételeket megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(12)

A szalicilsav 2. kategóriájú CMR-anyagként, illetve potenciálisan súlyosan szemkárosító hatású szemirritáló anyagként való besorolása, valamint az FBTB szakvéleménye alapján az anyag kozmetikai termékekben tartósítószerként történő használatát a jelenleg érvényben lévő korlátozások figyelembevételével legfeljebb 0,5 tömegszázalékos (sav) koncentrációban indokolt engedélyezni, olyan szájápolási termékek és alkalmazások kivételével, amelyek belélegzés révén a végfelhasználó tüdejének expozíciójához vezethetnek. Nem tartósítószerként való használatát a leöblítendő hajápolási termékekben legfeljebb 3,0 tömegszázalékos koncentrációban, a testápolók, szemhéjfestékek, szempillaspirálok, szemceruzák, ajakrúzsok, golyós dezodorok kivételével más termékekben pedig legfeljebb 2,0 tömegszázalékos koncentrációban indokolt engedélyezni. Nem célszerű ugyanakkor engedélyezni a használatát olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejének expozíciójához vezethetnek. Mivel az FBTB megállapítás szerint a szalicilsav szemirritáló anyag, azt a jelenlegi korlátozást és feltételt, amely szerint az anyag a samponok kivételével nem használható 3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben, helyénvaló úgy módosítani, hogy az a 3 év alatti gyermekeknek szánt minden termékre kiterjedjen. Az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletében meghatározott korlátozásokat és az említett rendelet V. mellékletében meghatározott feltételeket megfelelően ki kell igazítani.

| (13) | A szalicilsavon kívül nem kérelmezték egyetlen olyan anyag kozmetikai termékekben kivételes jelleggel történő felhasználásának engedélyezését sem, amelyet az (EU) 2018/1480 rendelet a 1272/2008/EK rendelet szerinti CMR-anyagként sorolt be. Jelenleg ezen anyagok egyikére sem vonatkozik sem korlátozás, sem engedélyezés az 1223/2009/EK rendelet III., illetve V. mellékletében. A szóban forgó anyagok közül jelenleg négy szerepel az említett rendelet II. mellékletében. Azokat az anyagokat, amelyek még nem szerepelnek az 1223/2009/EK II. mellékletében, helyénvaló felvenni az említett mellékletben szereplő, kozmetikai termékekben tiltott anyagok jegyzékébe. |
| --- | --- |

(13)

A szalicilsavon kívül nem kérelmezték egyetlen olyan anyag kozmetikai termékekben kivételes jelleggel történő felhasználásának engedélyezését sem, amelyet az (EU) 2018/1480 rendelet a 1272/2008/EK rendelet szerinti CMR-anyagként sorolt be. Jelenleg ezen anyagok egyikére sem vonatkozik sem korlátozás, sem engedélyezés az 1223/2009/EK rendelet III., illetve V. mellékletében. A szóban forgó anyagok közül jelenleg négy szerepel az említett rendelet II. mellékletében. Azokat az anyagokat, amelyek még nem szerepelnek az 1223/2009/EK II. mellékletében, helyénvaló felvenni az említett mellékletben szereplő, kozmetikai termékekben tiltott anyagok jegyzékébe.

| (14) | A 8-hidroxikinolin vagy kinolin-8-ol anyagot, amelynek INCI-neve oxikinolin, az (EU) 2017/776 rendelet 1B. kategóriájú CMR-anyagként sorolta be, míg annak szulfátját, a bisz(8-hidroxikinolin)-szulfátot vagy INCI-nevén oxikinolin-szulfátot nem sorolta a CMR-anyagok közé. Amikor az oxikinolin CMR-anyagként történő besorolása alkalmazandóvá vált, mindkét anyag bekerült az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletének 395. bejegyzésébe, és tilossá vált kozmetikai termékekben történő használatuk, hacsak nem teljesülnek az említett rendelet III. mellékletében meghatározott feltételek. Az előzőleg CMR-anyagként besorolt oxikinolint helyénvaló lett volna elhagyni az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 51. bejegyzéséből. Az (EU) 2019/831 rendelet azonban tévesen teljes egészében törölte az 51. bejegyzést, az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletének 395. bejegyzésében az említett bejegyzésre tett hivatkozást is beleértve. Az oxikinolin kozmetikai termékekben való használata – CMR-anyagként történt besorolásán alapuló – tilalmának megfelelő tükrözése érdekében az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletébe az oxikinolin-szulfátra vonatkozóan vissza kell vezetni az 51. bejegyzést, ugyanezen rendelet II. mellékletében pedig a 395. bejegyzést megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(14)

A 8-hidroxikinolin vagy kinolin-8-ol anyagot, amelynek INCI-neve oxikinolin, az (EU) 2017/776 rendelet 1B. kategóriájú CMR-anyagként sorolta be, míg annak szulfátját, a bisz(8-hidroxikinolin)-szulfátot vagy INCI-nevén oxikinolin-szulfátot nem sorolta a CMR-anyagok közé. Amikor az oxikinolin CMR-anyagként történő besorolása alkalmazandóvá vált, mindkét anyag bekerült az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletének 395. bejegyzésébe, és tilossá vált kozmetikai termékekben történő használatuk, hacsak nem teljesülnek az említett rendelet III. mellékletében meghatározott feltételek. Az előzőleg CMR-anyagként besorolt oxikinolint helyénvaló lett volna elhagyni az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 51. bejegyzéséből. Az (EU) 2019/831 rendelet azonban tévesen teljes egészében törölte az 51. bejegyzést, az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletének 395. bejegyzésében az említett bejegyzésre tett hivatkozást is beleértve. Az oxikinolin kozmetikai termékekben való használata – CMR-anyagként történt besorolásán alapuló – tilalmának megfelelő tükrözése érdekében az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletébe az oxikinolin-szulfátra vonatkozóan vissza kell vezetni az 51. bejegyzést, ugyanezen rendelet II. mellékletében pedig a 395. bejegyzést megfelelően ki kell igazítani.

| (15) | A metil-fenilén-diamint, amelynek INCI-neve diamino-toluol, az (EU) 2019/831 rendelet vette fel – 1507. bejegyzésként – az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő, kozmetikai termékekben tiltott anyagok jegyzékébe. Az említett bejegyzés azonban nem egy adott anyagnak, hanem egy olyan anyagcsoportnak felel meg, amelyből az 1272/2008/EK rendelet alapján eddig csak a 4-metil-m-fenilén-diamint és a 2-metil-m-fenilén-diamint, valamint e két anyag keverékét és reakciótömegét osztályozták CMR-anyagként. Az említett CMR-anyagok közül a 4-metil-m-fenilén-diamin és a 2-metil-m-fenilén-diamin, valamint e két anyag keveréke már szerepel az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletének 364., 413. és 1144. bejegyzésében, viszont a 4-metil-m-fenilén-diamin és a 2-metil-m-fenilén-diamin anyagok reakciótömegének használatát még nem tiltották be kozmetikai termékekben. Következésképpen az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletének 1507. bejegyzését módosítani kell, hogy az kizárólag az utóbbi anyagra vonatkozzon. Mivel a 4-metil-m-fenilén-diamin és a 2-metil-m-fenilén-diamin, valamint ezen CMR-anyagok keveréke és reakciótömege részét képezi az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 9. bejegyzésében felsorolt korlátozás alá tartozó termékek tágabb csoportjának is, a II. melléklet megfelelő bejegyzéseit – a módosított 1507. bejegyzést is beleértve – ki kellett volna zárni a 9. bejegyzésből. Ezért az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 9. bejegyzését ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

A metil-fenilén-diamint, amelynek INCI-neve diamino-toluol, az (EU) 2019/831 rendelet vette fel – 1507. bejegyzésként – az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő, kozmetikai termékekben tiltott anyagok jegyzékébe. Az említett bejegyzés azonban nem egy adott anyagnak, hanem egy olyan anyagcsoportnak felel meg, amelyből az 1272/2008/EK rendelet alapján eddig csak a 4-metil-m-fenilén-diamint és a 2-metil-m-fenilén-diamint, valamint e két anyag keverékét és reakciótömegét osztályozták CMR-anyagként. Az említett CMR-anyagok közül a 4-metil-m-fenilén-diamin és a 2-metil-m-fenilén-diamin, valamint e két anyag keveréke már szerepel az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletének 364., 413. és 1144. bejegyzésében, viszont a 4-metil-m-fenilén-diamin és a 2-metil-m-fenilén-diamin anyagok reakciótömegének használatát még nem tiltották be kozmetikai termékekben. Következésképpen az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletének 1507. bejegyzését módosítani kell, hogy az kizárólag az utóbbi anyagra vonatkozzon. Mivel a 4-metil-m-fenilén-diamin és a 2-metil-m-fenilén-diamin, valamint ezen CMR-anyagok keveréke és reakciótömege részét képezi az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 9. bejegyzésében felsorolt korlátozás alá tartozó termékek tágabb csoportjának is, a II. melléklet megfelelő bejegyzéseit – a módosított 1507. bejegyzést is beleértve – ki kellett volna zárni a 9. bejegyzésből. Ezért az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 9. bejegyzését ennek megfelelően módosítani kell.

| (16) | Mindemellett 19 olyan anyag vagy anyagcsoport, amelyet a 2018. március 1-jén alkalmazandóvá vált (EU) 2016/1179 bizottsági rendelet (7) CMR-anyagként osztályozott, tévesen nem került bele az (EU) 2019/831 rendeletbe, annak ellenére, hogy ezen anyagok vagy anyagcsoportok tekintetében nem nyújtottak be kozmetikai termékekben való használat iránti kérelmet. Jelenleg ezen anyagok vagy anyagcsoportok egyikére sem vonatkozik sem korlátozás, sem engedélyezés az 1223/2009/EK rendelet III., illetve V. mellékletében. Az említettek közül 18 anyag vagy anyagcsoport jelenleg nem szerepel az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletében, ezért helyénvaló felvenni őket az említett II. mellékletben szereplő, kozmetikai termékekben tiltott anyagok jegyzékébe. Az egyik anyag, nevezetesen a vízmentes dinátrium-oktaborát az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletének 1396. bejegyzésében már szereplő anyagok csoportjába tartozik, ezért abba bele kell foglalni. Az 1396. bejegyzést ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(16)

Mindemellett 19 olyan anyag vagy anyagcsoport, amelyet a 2018. március 1-jén alkalmazandóvá vált (EU) 2016/1179 bizottsági rendelet (7) CMR-anyagként osztályozott, tévesen nem került bele az (EU) 2019/831 rendeletbe, annak ellenére, hogy ezen anyagok vagy anyagcsoportok tekintetében nem nyújtottak be kozmetikai termékekben való használat iránti kérelmet. Jelenleg ezen anyagok vagy anyagcsoportok egyikére sem vonatkozik sem korlátozás, sem engedélyezés az 1223/2009/EK rendelet III., illetve V. mellékletében. Az említettek közül 18 anyag vagy anyagcsoport jelenleg nem szerepel az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletében, ezért helyénvaló felvenni őket az említett II. mellékletben szereplő, kozmetikai termékekben tiltott anyagok jegyzékébe. Az egyik anyag, nevezetesen a vízmentes dinátrium-oktaborát az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletének 1396. bejegyzésében már szereplő anyagok csoportjába tartozik, ezért abba bele kell foglalni. Az 1396. bejegyzést ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (17) | Az 1223/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(17)

Az 1223/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell.

| (18) | Az 1223/2009/EK rendelet módosításai az érintett anyagoknak az (EU) 2018/1480 rendelet által CMR-anyagként történő besorolásán alapulnak, és ezért a besorolás alkalmazásának napjától indokolt őket alkalmazni. |
| --- | --- |

(18)

Az 1223/2009/EK rendelet módosításai az érintett anyagoknak az (EU) 2018/1480 rendelet által CMR-anyagként történő besorolásán alapulnak, és ezért a besorolás alkalmazásának napjától indokolt őket alkalmazni.

| (19) | A gazdasági szereplőknél felmerülő folyamatossághiány és jogbizonytalanság elkerülése érdekében az (EU) 2019/831 rendeletben az oxikinolin-szulfáttal kapcsolatban elkövetett hiba javítását visszamenőlegesen, az említett rendelet hatálybalépésének napjától célszerű alkalmazni. |
| --- | --- |

(19)

A gazdasági szereplőknél felmerülő folyamatossághiány és jogbizonytalanság elkerülése érdekében az (EU) 2019/831 rendeletben az oxikinolin-szulfáttal kapcsolatban elkövetett hiba javítását visszamenőlegesen, az említett rendelet hatálybalépésének napjától célszerű alkalmazni.

| (20) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(20)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1223/2009/EK rendelet II., III. és V. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az 1223/2009/EK rendelet II. és III. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően helyesbítésre kerül.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az 1. cikket 2020. május 1-jétől kell alkalmazni.

A II. melléklet 1. a) és 2. b) pontját 2019. június 11-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 342., 2009.12.22., 59. o.

1

(2)  Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/831 rendelete (2019. május 22.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének módosításáról (HL L 137., 2019.5.23., 29. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/776 rendelete (2017. május 4.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (
  HL L 116., 2017.5.5., 1. o.
  ).

4

HL L 116., 2017.5.5., 1. o.

(5)  A Bizottság (EU) 2018/1480 rendelete (2018. október 4.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról és az (EU) 2017/776 bizottsági rendelet helyesbítéséről (HL L 251., 2018.10.5., 1. o.).

5

(6)  SCCS/1601/18, http://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_223.pdf

6

(7)  A Bizottság (EU) 2016/1179 rendelete (2016. július 19.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (
  HL L 195., 2016.7.20., 11. o.
  ).

7

HL L 195., 2016.7.20., 11. o.

---

I. melléklet

1.

A melléklet a következő bejegyzésekkel egészül ki:

| Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása |
| --- | --- |
| Kémiai név/INN | CAS-szám | EC-szám |
| a | b | c | d |
| „1612 | Foszmet (ISO); S-[(1,3-dioxo-1,3-dihidro-2H-izoindol-2-il)metil] O,O-dimetil-ditiofoszfát;

  O,O-dimetil-ftálimidometil-S-ditiofoszfát | 732-11-6 | 211-987-4 |
| 1613 | Kálium-permanganát | 7722-64-7 | 231-760-3 |
| 1614 | 2-Benzil-2-dimetilamino-4′-morfolinobutirofenon | 119313-12-1 | 404-360-3 |
| 1615 | Kizalofop-p-tefuril (ISO);
  (+/–)tetrahidro-furfuril-(R)-2-[4-(6-klór-kinoxalin-2-
  iloxi)feniloxi]-propionát | 200509-41-7 | 414-200-4 |
| 1616 | Propikonazol (ISO); (2RS,4RS;2RS,4SR)-1-{[2-(2,4-diklórfenil)-4-propil-1,3-dioxolán-2-il]metil}-1H-1,4-triazol | 60207-90-1 | 262-104-4 |
| 1617 | Pinoxadén (ISO); 8-(2,6-dietil-4-metilfenil)-7-oxo-1,2,4,5-tetrahidro-7H-pirazolo[1,2-d][1,4,5]oxadiazepin-9-il-2,2-dimetil-propanoát | 243973-20-8 | 635-361-9 |
| 1618 | Tetrametrin (ISO);
  (1,3-dioxo-1,3,4,5,6,7-hexahidro-2H-izoindol-2-il)metil-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-en-1-il)ciklopropánkarboxilát | 7696-12-0 | 231-711-6 |
| 1619 | (1,3,4,5,6,7-Hexahidro-1,3-dioxo-2H-izoindol-2-il)metil-(1R-transz)-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-enil)ciklopropánkarboxilát | 1166-46-7 | 214-619-0 |
| 1620 | Spirodiklofen (ISO);
  3-(2,4-diklórfenil)-2-oxo-1-oxaspiro[4.5]dec-3-én-4-il-2,2-dimetilbutirát | 148477-71-8 | 604-636-5 |
| 1621 | 1-[2-(2-aminobutoxi)etoxi]but-2-ilamin és 1-({[2-(2-aminobutoxi)etoxi]metil}propoxi)but-2-ilamin keveréke | 897393-42-9 | 447-920-2 |
| 1622 | 1-Vinilimidazol | 1072-63-5 | 214-012-0 |
| 1623 | Amiszulbróm (ISO) 3-(3-bróm-6-fluor-2-metilindol-1-ilszulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-szulfonamid | 348635-87-0 | 672-776-4” |

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Kémiai név/INN

CAS-szám

EC-szám

a

b

c

d

„1612

Foszmet (ISO); S-[(1,3-dioxo-1,3-dihidro-2H-izoindol-2-il)metil] O,O-dimetil-ditiofoszfát;

S

H

O

O

O,O-dimetil-ftálimidometil-S-ditiofoszfát

O

O

S

732-11-6

211-987-4

1613

Kálium-permanganát

7722-64-7

231-760-3

1614

2-Benzil-2-dimetilamino-4′-morfolinobutirofenon

119313-12-1

404-360-3

1615

Kizalofop-p-tefuril (ISO);

p

(+/–)tetrahidro-furfuril-(R)-2-[4-(6-klór-kinoxalin-2-

R

iloxi)feniloxi]-propionát

200509-41-7

414-200-4

1616

Propikonazol (ISO); (2RS,4RS;2RS,4SR)-1-{[2-(2,4-diklórfenil)-4-propil-1,3-dioxolán-2-il]metil}-1H-1,4-triazol

H

60207-90-1

262-104-4

1617

Pinoxadén (ISO); 8-(2,6-dietil-4-metilfenil)-7-oxo-1,2,4,5-tetrahidro-7H-pirazolo[1,2-d][1,4,5]oxadiazepin-9-il-2,2-dimetil-propanoát

H

243973-20-8

635-361-9

1618

Tetrametrin (ISO);

(1,3-dioxo-1,3,4,5,6,7-hexahidro-2H-izoindol-2-il)metil-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-en-1-il)ciklopropánkarboxilát

H

7696-12-0

231-711-6

1619

(1,3,4,5,6,7-Hexahidro-1,3-dioxo-2H-izoindol-2-il)metil-(1R-transz)-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-enil)ciklopropánkarboxilát

H

R

1166-46-7

214-619-0

1620

Spirodiklofen (ISO);

3-(2,4-diklórfenil)-2-oxo-1-oxaspiro[4.5]dec-3-én-4-il-2,2-dimetilbutirát

148477-71-8

604-636-5

1621

1-[2-(2-aminobutoxi)etoxi]but-2-ilamin és 1-({[2-(2-aminobutoxi)etoxi]metil}propoxi)but-2-ilamin keveréke

897393-42-9

447-920-2

1622

1-Vinilimidazol

1072-63-5

214-012-0

1623

Amiszulbróm (ISO) 3-(3-bróm-6-fluor-2-metilindol-1-ilszulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-szulfonamid

N

N

H

348635-87-0

672-776-4”

2.

A 98. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| „98 | Benzoesav, 2-hidroxi-  (1) | Salicylic acid | 69-72-7 | 200-712-3 | a) Leöblítendő hajápolási termékek
  b) Egyéb termékek, kivéve testápoló, szemhéjfesték, szempillaspirál, szemceruza, ajakrúzs, golyós dezodor | a) 3,0 %
  b) 2,0 % | 3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható.
  Nem használható olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek.
  Szájápolási termékekben nem használható.
  Nem a termékben lévő mikroorganizmusok kifejlődésének megakadályozására. E célt jól láthatóan fel kell tüntetni a terméken. | 3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható. ” (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„98

Benzoesav, 2-hidroxi-  (1)

1

Salicylic acid

69-72-7

200-712-3

a) Leöblítendő hajápolási termékek

b) Egyéb termékek, kivéve testápoló, szemhéjfesték, szempillaspirál, szemceruza, ajakrúzs, golyós dezodor

a) 3,0 %

b) 2,0 %

3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható.

Nem használható olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek.

Szájápolási termékekben nem használható.

Nem a termékben lévő mikroorganizmusok kifejlődésének megakadályozására. E célt jól láthatóan fel kell tüntetni a terméken.

3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható. ” (2)

2

3.

A 3. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása | Feltételek | Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege |
| --- | --- | --- | --- |
| Kémiai név/INN | Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név | CAS-szám | EC-szám | A termék típusa, testrészek | Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben | Egyéb | |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| 3 | Szalicilsav  (3) és sói | Salicylic acid
  Calcium salicylate, Magnesium salicylate, MEA-salicylate, Sodium salicylate, Potassium salicylate, TEA-salicylate | 69-72-7
  824-35-1, 18917-89-0, 59866-70-5, 54-21-7, 578-36-9, 2174-16-5 | 200-712-3
  212-525-4, 242-669-3, 261-963-2, 200-198-0, 209-421-6, 218-531-3 | | 0,5 % (sav)
  0,5 % (sav) | 3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható.
  Szájápolási termékekben nem használható.
  Nem használható olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek.
  3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható, samponok kivételével. | 3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható. (4)

  3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható. (5) |

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Feltételek

Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege

Kémiai név/INN

Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név

CAS-szám

EC-szám

A termék típusa, testrészek

Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben

Egyéb

a

b

c

d

e

f

g

h

i

3

Szalicilsav  (3) és sói

3

Salicylic acid

Calcium salicylate, Magnesium salicylate, MEA-salicylate, Sodium salicylate, Potassium salicylate, TEA-salicylate

69-72-7

824-35-1, 18917-89-0, 59866-70-5, 54-21-7, 578-36-9, 2174-16-5

200-712-3

212-525-4, 242-669-3, 261-963-2, 200-198-0, 209-421-6, 218-531-3

0,5 % (sav)

0,5 % (sav)

3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható.

Szájápolási termékekben nem használható.

Nem használható olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek.

3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható, samponok kivételével.

3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható. (4)

4

3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható. (5)

5

---

(1)  Tartósítószerként történő használatra, lásd: V. melléklet 3. sz.

1

(2)  Kizárólag azoknál a termékeknél, amelyek 3 év alatti gyermekek esetében is használhatók.

2

(3)  Nem tartósítószerként történő használatra, lásd III. melléklet, 98. sz.

3

(4)  Kizárólag azoknál a termékeknél, amelyek 3 év alatti gyermekek esetében is használhatók.

4

(5)  Kizárólag azoknál a termékeknél, amelyek 3 év alatti gyermekek esetében is használhatók, és amelyek tartósan érintkeznek a bőrrel.„

5

---

II. melléklet

1.

| a) | A 395. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:








  Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása |
| --- | --- | --- |
| Kémiai név/INN | CAS-szám | EC-szám |
| „395 | Hidroxi-8-kinolin és szulfátja, a bisz(8-hidroxikinolin)-szulfát, kivéve a III. melléklet 51. bejegyzésében szereplő felhasználásokhoz | 148-24-3
  134-31-6 | 205-711-1
  205-137-1” |

a)

A 395. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Kémiai név/INN

CAS-szám

EC-szám

„395

Hidroxi-8-kinolin és szulfátja, a bisz(8-hidroxikinolin)-szulfát, kivéve a III. melléklet 51. bejegyzésében szereplő felhasználásokhoz

148-24-3

134-31-6

205-711-1

205-137-1”

| b) | Az 1396. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:








  Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása |
| --- | --- | --- |
| Kémiai név/INN | CAS-szám | EC-szám |
| a | b | c | d |
| „1396 | Borátok, tetraborátok, oktaborátok, valamint bórsav sói és észterei, beleértve a következőket:
  Dinátrium-oktaborát, vízmentes [1]
  Dinátrium-oktaborát-tetrahidrát [2]
  2-Amino-etanol, bórsavval alkotott monoészter [3]
  2-Hidroxipropil-ammónium-dihidrogénortoborát [4]
  Káliumborát, bórsav, káliumsó [5]
  Trioktil-dodecil-borát [6]
  Cink-borát [7]
  Nátrium-borát, dinátrium-tetraborát, vízmentes; bórsav, nátriumsó [8]
  Tetrabór-dinátrium-heptaoxid, hidrát [9]
  Ortobórsav, nátriumsó [10]
  Dinátrium-tetraborát-dekahidrát; bórax-dekahidrát [11]
  Dinátrium-tetraborát-pentahidrát; bórax-pentahidrát [12] | 12008-41-21 [1]
  12280-03-42 [1]
  10377-81-83 [1]
  68003-13-44 [1]
  12712-38-85 [1]
  [6]
  1332-07-6 [7]
  1330-43-4 [8]
  12267-73-1 [9]
  13840-56-7 [10]
  1303-96-4 [11]
  12179-04-3 [12] | 234-541-0 [1]
  234-541-0 [2]
  233-829-3 [3]
  268-109-8 [4]
  603-184-6 [5]
  – [6]
  215-566-6 [7]
  215-540-4 [8]
  235-541-3 [9]
  237-560-2 [10]
  215-540-4 [11]
  215-540-4 [12]” |

b)

Az 1396. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Kémiai név/INN

CAS-szám

EC-szám

a

b

c

d

„1396

Borátok, tetraborátok, oktaborátok, valamint bórsav sói és észterei, beleértve a következőket:

Dinátrium-oktaborát, vízmentes [1]

Dinátrium-oktaborát-tetrahidrát [2]

2-Amino-etanol, bórsavval alkotott monoészter [3]

2-Hidroxipropil-ammónium-dihidrogénortoborát [4]

Káliumborát, bórsav, káliumsó [5]

Trioktil-dodecil-borát [6]

Cink-borát [7]

Nátrium-borát, dinátrium-tetraborát, vízmentes; bórsav, nátriumsó [8]

Tetrabór-dinátrium-heptaoxid, hidrát [9]

Ortobórsav, nátriumsó [10]

Dinátrium-tetraborát-dekahidrát; bórax-dekahidrát [11]

Dinátrium-tetraborát-pentahidrát; bórax-pentahidrát [12]

12008-41-21 [1]

12280-03-42 [1]

10377-81-83 [1]

68003-13-44 [1]

12712-38-85 [1]

[6]

1332-07-6 [7]

1330-43-4 [8]

12267-73-1 [9]

13840-56-7 [10]

1303-96-4 [11]

12179-04-3 [12]

234-541-0 [1]

234-541-0 [2]

233-829-3 [3]

268-109-8 [4]

603-184-6 [5]

– [6]

215-566-6 [7]

215-540-4 [8]

235-541-3 [9]

237-560-2 [10]

215-540-4 [11]

215-540-4 [12]”

| c) | Az 1507. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:








  Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása |
| --- | --- | --- |
| Kémiai név/INN | CAS-szám | EC-szám |
| „1507 | Diamino-toluol, metilfenilén-diamin, technikai termék – elegy: [4-metil-m-fenilén-diamin és 2-metil-m-fenilén-diamin] | _ | _” |

c)

Az 1507. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Kémiai név/INN

CAS-szám

EC-szám

„1507

Diamino-toluol, metilfenilén-diamin, technikai termék – elegy: [4-metil-m-fenilén-diamin és 2-metil-m-fenilén-diamin]

_

_”

| d) | A melléklet a következő bejegyzésekkel egészül ki:








  Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása |
| --- | --- | --- |
| Kémiai név/INN | CAS-szám | EC-szám |
| a | b | c | d |
| „1624 | Pirimikarb (ISO); 2-(dimetilamino)-5,6-dimetil-pirimidin-4-il dimetil-karbamát | 23103-98-2 | 245-430-1 |
| 1625 | 1,2-Diklórpropán; propilén-diklorid | 78-87-5 | 201-152-2 |
| 1626 | Fenol, dodecil-, elágazó [1];
  Fenol, 2-dodecil-, elágazó [2];
  Fenol, 3-dodecil-, elágazó [3];
  Fenol, 4-dodecil-, elágazó [4];
  Fenol, (tetrapropenil) származékok [5] | 121158-58-5 [1]
  1801269-80-6 [2]
  1801269-77-1 [3]
  210555-94-5 [4]
  74499-35-7 [5] | 310-154-3 [1]
  - [2]
  - [3]
  640-104-9 [4]
  616-100-8 [5] |
| 1627 | Kumatetralil (ISO); 4-hidroxi-3-(1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)kumarin | 5836-29-3 | 227-424-0 |
| 1628 | Difenakum (ISO); 3-(3-bifenil-4-il-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)-4-hidroxikumarin | 56073-07-5 | 259-978-4 |
| 1629 | Brodifakum (ISO); 4-hidroxi-3-(3-(4′-bróm-4-bifenilil)-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)kumarin | 56073-10-0 | 259-980-5 |
| 1630 | Flokumafen (ISO); a következők reakciótömege: cisz-4-hidroxi-3-(1,2,3,4-tetrahidro-3-(4-(4-trifluormetilbenziloxi)fenil)-1-naftil)kumarin és transz-4-hidroxi-3-(1,2,3,4-tetrahidro-3-(4-(4-trifluormetilbenziloxi)fenil)-1-naftil)kumarin | 90035-08-8 | 421-960-0 |
| 1631 | Acetoklór (ISO) 2-klór-N-(etoximetil)-N-(2-etil-6-metilfenil)acetamid | 34256-82-1 | 251-899-3 |
| 1632 | Jellemző összetételű e-üveg mikroszálak | - | - |
| 1633 | Jellemző összetételű üveg mikroszálak | - | - |
| 1634 | Bromadiolon (ISO); 3-[3-(4’-bromobifenil4-il)-3-hidroxi-1-fenilpropil]-4-hidroxi-2H-kromén-2-on | 28772-56-7 | 249-205-9 |
| 1635 | Difetialon (ISO); 3-[3-(4′-bromobifenil-4-il)-1,2,3,4-tetrahidronaftalin-1-il]4-hidroxi-2H-1-benzotiopirán-2-on | 104653-34-1 | 600-594-7 |
| 1636 | Perfluornonán-1-oik sav [1]
  valamint nátrium- [2]
  és ammónium- [3] sói | 375-95-1 [1]
  21049-39-8 [2]
  4149-60-4 [3] | 206-801-3 [1]
  - [2]
  - [3] |
| 1637 | Diciklohexil-ftalát | 84-61-7 | 201-545-9 |
| 1638 | 3,7-Dimetilokta-2,6-diénnitril | 5146-66-7 | 225-918-0 |
| 1639 | Bupirimát (ISO); 5-butil-2-etil-amino-6-metil-pirimidin-4-il-dimetil-szulfamát | 41483-43-6 | 255-391-2 |
| 1640 | Triflumizol (ISO) (1E)-N-[4-klór-2-(trifluormetil)fenil]-1-(1H-imidazol-1-il)-2-propoxi-etánimin | 68694-11-1 | 604-708-8 |
| 1641 | tert-Butil hidroperoxid | 75-91-2 | 200-915-7” |

d)

A melléklet a következő bejegyzésekkel egészül ki:

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Kémiai név/INN

CAS-szám

EC-szám

a

b

c

d

„1624

Pirimikarb (ISO); 2-(dimetilamino)-5,6-dimetil-pirimidin-4-il dimetil-karbamát

23103-98-2

245-430-1

1625

1,2-Diklórpropán; propilén-diklorid

78-87-5

201-152-2

1626

Fenol, dodecil-, elágazó [1];

Fenol, 2-dodecil-, elágazó [2];

Fenol, 3-dodecil-, elágazó [3];

Fenol, 4-dodecil-, elágazó [4];

Fenol, (tetrapropenil) származékok [5]

121158-58-5 [1]

1801269-80-6 [2]

1801269-77-1 [3]

210555-94-5 [4]

74499-35-7 [5]

310-154-3 [1]

- [2]

- [3]

640-104-9 [4]

616-100-8 [5]

1627

Kumatetralil (ISO); 4-hidroxi-3-(1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)kumarin

5836-29-3

227-424-0

1628

Difenakum (ISO); 3-(3-bifenil-4-il-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)-4-hidroxikumarin

56073-07-5

259-978-4

1629

Brodifakum (ISO); 4-hidroxi-3-(3-(4′-bróm-4-bifenilil)-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)kumarin

56073-10-0

259-980-5

1630

Flokumafen (ISO); a következők reakciótömege: cisz-4-hidroxi-3-(1,2,3,4-tetrahidro-3-(4-(4-trifluormetilbenziloxi)fenil)-1-naftil)kumarin és transz-4-hidroxi-3-(1,2,3,4-tetrahidro-3-(4-(4-trifluormetilbenziloxi)fenil)-1-naftil)kumarin

90035-08-8

421-960-0

1631

Acetoklór (ISO) 2-klór-N-(etoximetil)-N-(2-etil-6-metilfenil)acetamid

34256-82-1

251-899-3

1632

Jellemző összetételű e-üveg mikroszálak

-

-

1633

Jellemző összetételű üveg mikroszálak

-

-

1634

Bromadiolon (ISO); 3-[3-(4’-bromobifenil4-il)-3-hidroxi-1-fenilpropil]-4-hidroxi-2H-kromén-2-on

28772-56-7

249-205-9

1635

Difetialon (ISO); 3-[3-(4′-bromobifenil-4-il)-1,2,3,4-tetrahidronaftalin-1-il]4-hidroxi-2H-1-benzotiopirán-2-on

104653-34-1

600-594-7

1636

Perfluornonán-1-oik sav [1]

valamint nátrium- [2]

és ammónium- [3] sói

375-95-1 [1]

21049-39-8 [2]

4149-60-4 [3]

206-801-3 [1]

- [2]

- [3]

1637

Diciklohexil-ftalát

84-61-7

201-545-9

1638

3,7-Dimetilokta-2,6-diénnitril

5146-66-7

225-918-0

1639

Bupirimát (ISO); 5-butil-2-etil-amino-6-metil-pirimidin-4-il-dimetil-szulfamát

41483-43-6

255-391-2

1640

Triflumizol (ISO) (1E)-N-[4-klór-2-(trifluormetil)fenil]-1-(1H-imidazol-1-il)-2-propoxi-etánimin

68694-11-1

604-708-8

1641

tert-Butil hidroperoxid

75-91-2

200-915-7”

2.

| a) | A 9. pont helyébe a következő szöveg lép:













  Hiv.
  szám | Az anyag azonosítása | Korlátozások | Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kémiai név/
  INN-termék | Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név | CAS-szám | EC-szám | A termék típusa, testrészek | Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben | Egyéb | |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „9 | Metil-fenilén-diaminok, N-szubsztituált származékaik és azok sói (1), kivéve az e melléklet 9a. és 9b. hivatkozási száma alatt szereplő anyagokat, valamint a II. melléklet 364., 413., 1144., 1310., 1313. és 1507. hivatkozási számai alatt felsorolt anyagokat | | | | Oxidáló hajfestékek/hajszínezők összetevője | | a) Általános használat
  b) Szakmai felhasználás
  a) és b) esetében: Oxidatív körülmények között összekeverve a hajra alkalmazott maximális koncentráció nem haladhatja meg az 5 %-ot (szabad bázisra számítva) | a) A címkén fel kell tüntetni:
  a keverési arányt.
  »

  A hajszínezők súlyos allergiás reakciót válthatnak ki.
  Kérjük, olvassa el és kövesse az utasításokat!
  A termék használata 16 éves kor alatt nem ajánlott.
  Az ideiglenes ’fekete henna’ tetoválás növelheti az allergia kialakulásának veszélyét.
  Ne használjon hajfestéket/hajszínezőt, ha: – arcán kiütés van, vagy fejbőre érzékeny, irritált és sérült, – hajfestés után korábban bármilyen reakciót észlelt, – ideiglenes ’fekete henna’ tetoválás után korábban bármilyen reakciót észlelt.
  Fenilén-diamint (toluol-diamint) tartalmaz.
  Szempilla- és szemöldökfestésre nem használható.«
  A címkén fel kell tüntetni:
  a keverési arányt.
  »Kizárólag szakipari felhasználásra. A hajfestékek súlyos allergiás reakciót válthatnak ki.
  Kérjük, olvassa el és kövesse az utasításokat!
  A termék használata 16 éves kor alatt nem ajánlott.
  Az ideiglenes ’fekete henna’ tetoválás növelheti az allergia kialakulásának veszélyét.
  Ne használjon hajfestéket/hajszínezőt, ha:






  — | arcán kiütés van, vagy fejbőre érzékeny, irritált és sérült, |

a)

A 9. pont helyébe a következő szöveg lép:

Hiv.

szám

Az anyag azonosítása

Korlátozások

Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege

Kémiai név/

INN-termék

Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név

CAS-szám

EC-szám

A termék típusa, testrészek

Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben

Egyéb

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„9

Metil-fenilén-diaminok, N-szubsztituált származékaik és azok sói (1), kivéve az e melléklet 9a. és 9b. hivatkozási száma alatt szereplő anyagokat, valamint a II. melléklet 364., 413., 1144., 1310., 1313. és 1507. hivatkozási számai alatt felsorolt anyagokat

Oxidáló hajfestékek/hajszínezők összetevője

a) Általános használat

b) Szakmai felhasználás

a) és b) esetében: Oxidatív körülmények között összekeverve a hajra alkalmazott maximális koncentráció nem haladhatja meg az 5 %-ot (szabad bázisra számítva)

a) A címkén fel kell tüntetni:

a keverési arányt.

»
  Image 1
  A hajszínezők súlyos allergiás reakciót válthatnak ki.

Kérjük, olvassa el és kövesse az utasításokat!

A termék használata 16 éves kor alatt nem ajánlott.

Az ideiglenes ’fekete henna’ tetoválás növelheti az allergia kialakulásának veszélyét.

Ne használjon hajfestéket/hajszínezőt, ha: – arcán kiütés van, vagy fejbőre érzékeny, irritált és sérült, – hajfestés után korábban bármilyen reakciót észlelt, – ideiglenes ’fekete henna’ tetoválás után korábban bármilyen reakciót észlelt.

Fenilén-diamint (toluol-diamint) tartalmaz.

Szempilla- és szemöldökfestésre nem használható.«

A címkén fel kell tüntetni:

a keverési arányt.

»Kizárólag szakipari felhasználásra. A hajfestékek súlyos allergiás reakciót válthatnak ki.

Kérjük, olvassa el és kövesse az utasításokat!

A termék használata 16 éves kor alatt nem ajánlott.

Az ideiglenes ’fekete henna’ tetoválás növelheti az allergia kialakulásának veszélyét.

Ne használjon hajfestéket/hajszínezőt, ha:

—

arcán kiütés van, vagy fejbőre érzékeny, irritált és sérült,

| — | hajfestés után korábban bármilyen reakciót észlelt, |
| --- | --- |

—

hajfestés után korábban bármilyen reakciót észlelt,

| — | ideiglenes ’fekete henna’ tetoválás után korábban bármilyen reakciót észlelt. |
| --- | --- |

—

ideiglenes ’fekete henna’ tetoválás után korábban bármilyen reakciót észlelt.

Fenilén-diamint (toluol-diamint) tartalmaz.

Védőkesztyű használata kötelező!”

| b) | A szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:













  Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása | Korlátozások | Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kémiai név/INN | Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név | CAS-szám | EC-szám | A termék típusa, testrészek | Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben | Egyéb |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „51 | Bisz(8-hidroxikinolinium)-szulfát | Oxyqui-noline sulphate | 134-31-6 | 205-137-1 | A hidrogén-peroxid stabilizálója leöblítésre kerülő hajápolási termékekben.
  A hidrogén-peroxid stabilizálója leöblítésre nem kerülő hajápolási termékekben. | (0,3 %-os bázissal)
  (0,03 %-os bázissal)” | | |

b)

A szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Korlátozások

Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege

Kémiai név/INN

Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név

CAS-szám

EC-szám

A termék típusa, testrészek

Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben

Egyéb

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„51

Bisz(8-hidroxikinolinium)-szulfát

Oxyqui-noline sulphate

134-31-6

205-137-1

A hidrogén-peroxid stabilizálója leöblítésre kerülő hajápolási termékekben.

A hidrogén-peroxid stabilizálója leöblítésre nem kerülő hajápolási termékekben.

(0,3 %-os bázissal)

(0,03 %-os bázissal)”

---

HATÁROZATOK

| 2019.11.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.11.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/27

---

A TANÁCS (EU) 2019/1967 HATÁROZATA

(2019. november 25.)

a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az olasz kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

| (2) | Vito SANTARSIERO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Vito SANTARSIERO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Vito BARDI, Presidente della Regione Basilicata. |
| --- | --- |

—

Vito BARDI, Presidente della Regione Basilicata.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. November 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/116 határozata (2015. január 26.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/190 határozata (2015. február 5.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2015/994 határozata (2015. június 23.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

---

| 2019.11.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.11.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/28

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1968 HATÁROZATA

(2019. augusztus 2.)

az Olasz Köztársaság által a Poste Italiane olasz államkincstárnál vezetett folyószámláinak kamatozása céljából bevezetett SA.21445 – C42/2006. sz. intézkedésről

(az értesítés C(2019) 5649. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felhívta az érdekelteket, hogy a fent említett rendelkezés(ek)nek megfelelően tegyék meg észrevételeiket (1), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | A 2005. december 30-án kelt levelében az Associazione Bancaria Italiana („ABI” vagy „panaszos”) panaszt nyújtott be a Bizottságnak a Poste Italiane SpA („Poste Italiane” vagy „PI”) banki tevékenységei számára kedvező különböző intézkedésekről. A Bizottság nevezetesen arról kapott tájékoztatást, hogy az Olasz Köztársaság („Olaszország”) és a PI közötti megállapodás alapján Olaszország a PI postai folyószámláin felhalmozott és az Olasz Államkincstárnál („Államkincstár”) elhelyezett pénzeszközök után körülbelül 4 %-os kamatot biztosított, míg a PI körülbelül 1 %-os kamatot számított fel a postai folyószámlák után (az „intézkedés”). A betéti kamatok (azaz a kamat, amelyet a PI a postai folyószámla-birtokosoknak fizet) és a hitelkamatok (azaz a kamat, amelyet a PI az Államkincstártól kap a nála elhelyezett pénzeszközök után) közötti különbség magasabb, mint a „piaci” különbség, ami a panaszos véleménye szerint állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(1)

A 2005. december 30-án kelt levelében az Associazione Bancaria Italiana („ABI” vagy „panaszos”) panaszt nyújtott be a Bizottságnak a Poste Italiane SpA („Poste Italiane” vagy „PI”) banki tevékenységei számára kedvező különböző intézkedésekről. A Bizottság nevezetesen arról kapott tájékoztatást, hogy az Olasz Köztársaság („Olaszország”) és a PI közötti megállapodás alapján Olaszország a PI postai folyószámláin felhalmozott és az Olasz Államkincstárnál („Államkincstár”) elhelyezett pénzeszközök után körülbelül 4 %-os kamatot biztosított, míg a PI körülbelül 1 %-os kamatot számított fel a postai folyószámlák után (az „intézkedés”). A betéti kamatok (azaz a kamat, amelyet a PI a postai folyószámla-birtokosoknak fizet) és a hitelkamatok (azaz a kamat, amelyet a PI az Államkincstártól kap a nála elhelyezett pénzeszközök után) közötti különbség magasabb, mint a „piaci” különbség, ami a panaszos véleménye szerint állami támogatásnak minősül.

| (2) | A 2006. február 7-én kelt levelében a Bizottság számos kérdést nyújtott be Olaszországnak a postai folyószámlák után fizetett kamatokkal kapcsolatban. Olaszország ezekre a kérdésekre 2006. április 21-i levelében válaszolt. Olaszország és a PI között 2006. március 30-án megbeszélésre került sor. |
| --- | --- |

(2)

A 2006. február 7-én kelt levelében a Bizottság számos kérdést nyújtott be Olaszországnak a postai folyószámlák után fizetett kamatokkal kapcsolatban. Olaszország ezekre a kérdésekre 2006. április 21-i levelében válaszolt. Olaszország és a PI között 2006. március 30-án megbeszélésre került sor.

| (3) | 2006. szeptember 26-án kelt levelében a Bizottság azon határozatáról tájékoztatta Olaszországot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés („EUMSZ”) 108. cikkének (3) bekezdése szerint eljárást indít az intézkedést illetően. A Bizottság felkérte az érintetteket, hogy terjesszék elő észrevételeiket a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban. (2) |
| --- | --- |

(3)

2006. szeptember 26-án kelt levelében a Bizottság azon határozatáról tájékoztatta Olaszországot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés („EUMSZ”) 108. cikkének (3) bekezdése szerint eljárást indít az intézkedést illetően. A Bizottság felkérte az érintetteket, hogy terjesszék elő észrevételeiket a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban. (2)

2

| (4) | 2008. július 16-i határozatában (3) („2008. évi határozat”) a Bizottság megállapította, hogy az Olaszország számára biztosított kamatozás állami támogatásnak minősül, amely a belső piaccal összeegyeztethetetlen, és elrendelte annak azonnali visszafizettetését. |
| --- | --- |

(4)

2008. július 16-i határozatában (3) („2008. évi határozat”) a Bizottság megállapította, hogy az Olaszország számára biztosított kamatozás állami támogatásnak minősül, amely a belső piaccal összeegyeztethetetlen, és elrendelte annak azonnali visszafizettetését.

3

| (5) | 2008. december 4-én a PI a 2008. évi határozat hatályon kívül helyezésére irányuló keresetet nyújtott be a Törvényszéknek. |
| --- | --- |

(5)

2008. december 4-én a PI a 2008. évi határozat hatályon kívül helyezésére irányuló keresetet nyújtott be a Törvényszéknek.

| (6) | A Törvényszék a T-525/08. sz. ügyben (4)2013. szeptember 13-án hozott ítéletében hatályon kívül helyezte a 2008. évi határozatot („2013. évi ítélet”). |
| --- | --- |

(6)

A Törvényszék a T-525/08. sz. ügyben (4)2013. szeptember 13-án hozott ítéletében hatályon kívül helyezte a 2008. évi határozatot („2013. évi ítélet”).

4

| (7) | 2014. október 30-án a Bizottság a weboldalán (5) ajánlati felhívást tett közzé, amely a PI által a postai folyószámlák ajánlatán keresztül 2005–2007-ben összegyűjtött pénzeszközök lehetséges befektetései hozamainak elemzésére és összehasonlítására vonatkozó jelentés készítésére irányult. |
| --- | --- |

(7)

2014. október 30-án a Bizottság a weboldalán (5) ajánlati felhívást tett közzé, amely a PI által a postai folyószámlák ajánlatán keresztül 2005–2007-ben összegyűjtött pénzeszközök lehetséges befektetései hozamainak elemzésére és összehasonlítására vonatkozó jelentés készítésére irányult.

5

| (8) | 2014. december 19-én a szerződést a Perugiai Egyetemnek ítélték oda. A jelentés 2015 novemberében készült el. |
| --- | --- |

(8)

2014. december 19-én a szerződést a Perugiai Egyetemnek ítélték oda. A jelentés 2015 novemberében készült el.

2.   AZ INTÉZKEDÉS ÉS A KEDVEZMÉNYEZETT RÉSZLETES ISMERTETÉSE

AZ INTÉZKEDÉS ÉS A KEDVEZMÉNYEZETT RÉSZLETES ISMERTETÉSE

2.1.   Poste Italiane

Poste Italiane

| (9) | A PI Olaszország egyetemes postai szolgáltatója, amely általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújt, azaz a második postai irányelvvel (6) és az egyetemes postai szolgáltatásról szóló rendeletekkel összhangban az egyetemes postai szolgáltatási kötelezettségnek (7) tesz eleget. A pénzügyi szolgáltatások jelenleg nem tartoznak a PI-re bízott általános gazdasági érdekű szolgáltatások körébe. |
| --- | --- |

(9)

A PI Olaszország egyetemes postai szolgáltatója, amely általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújt, azaz a második postai irányelvvel (6) és az egyetemes postai szolgáltatásról szóló rendeletekkel összhangban az egyetemes postai szolgáltatási kötelezettségnek (7) tesz eleget. A pénzügyi szolgáltatások jelenleg nem tartoznak a PI-re bízott általános gazdasági érdekű szolgáltatások körébe.

6

7

| (10) | Az alapvető postai szolgáltatások nyújtása mellett a PI integrált termékeket, valamint kommunikációs, logisztikai és pénzügyi szolgáltatásokat is kínál Olaszország teljes területén. |
| --- | --- |

(10)

Az alapvető postai szolgáltatások nyújtása mellett a PI integrált termékeket, valamint kommunikációs, logisztikai és pénzügyi szolgáltatásokat is kínál Olaszország teljes területén.

| (11) | A PI banki tevékenységeit egy teljes mértékben integrált részleg, a BancoPosta révén működteti. |
| --- | --- |

(11)

A PI banki tevékenységeit egy teljes mértékben integrált részleg, a BancoPosta révén működteti.

| (12) | 2005 és 2007 között a PI fő részvényese Olaszország volt 65 %-os részesedéssel, míg a Cassa Depositi e Prestiti („CDP”) volt a PI kisebbségi részvényese 35 %-os részesedéssel. A CDP a közigazgatás részét képezte, amíg 2003 végén korlátolt felelősségi társasággá nem alakult. 2003 óta a CDP, bár részvénytőkéjének 30 %-át 65 banki alapítványra ruházta át (8), Olaszország felügyelete alatt maradt. Az intézkedés meghozatalakor a PI szintén Olaszország felügyelete alatt állt. |
| --- | --- |

(12)

2005 és 2007 között a PI fő részvényese Olaszország volt 65 %-os részesedéssel, míg a Cassa Depositi e Prestiti („CDP”) volt a PI kisebbségi részvényese 35 %-os részesedéssel. A CDP a közigazgatás részét képezte, amíg 2003 végén korlátolt felelősségi társasággá nem alakult. 2003 óta a CDP, bár részvénytőkéjének 30 %-át 65 banki alapítványra ruházta át (8), Olaszország felügyelete alatt maradt. Az intézkedés meghozatalakor a PI szintén Olaszország felügyelete alatt állt.

8

2.2.   Az intézkedés

Az intézkedés

| (13) | Az értékelés tárgyát képező intézkedés a Poste Italiane postai folyószámláin felhalmozott és az Államkincstárnál elhelyezett pénzeszközök 2005–2007 közötti kamatozását érinti. |
| --- | --- |

(13)

Az értékelés tárgyát képező intézkedés a Poste Italiane postai folyószámláin felhalmozott és az Államkincstárnál elhelyezett pénzeszközök 2005–2007 közötti kamatozását érinti.

| (14) | A pénzeszközök Államkincstárnál történő elhelyezésére irányuló kötelezettség („a kötelezettség”) (9) a 2005. december 23-i 266. sz. törvényben (10) van meghatározva („2005. évi törvény”), míg a kamatozás biztosítására az Olaszország és PI közötti, 2006. február 23-i megállapodás („a megállapodás”) alapján került sor. |
| --- | --- |

(14)

A pénzeszközök Államkincstárnál történő elhelyezésére irányuló kötelezettség („a kötelezettség”) (9) a 2005. december 23-i 266. sz. törvényben (10) van meghatározva („2005. évi törvény”), míg a kamatozás biztosítására az Olaszország és PI közötti, 2006. február 23-i megállapodás („a megállapodás”) alapján került sor.

9

10

| (15) | A 2003. december 5-i törvényerejű rendelet (11) alapján a PI és az Államkincstár között kapcsolat az alábbi ábrával írható le: |
| --- | --- |

(15)

A 2003. december 5-i törvényerejű rendelet (11) alapján a PI és az Államkincstár között kapcsolat az alábbi ábrával írható le:

11

Image 2

| (16) | A 2005. évi törvény előírta, hogy a PI számára az Államkincstárnál történő elhelyezés után fizetett kamatokat Olaszországnak és a PI-nek a piaci feltételek alapján kell meghatároznia. |
| --- | --- |

(16)

A 2005. évi törvény előírta, hogy a PI számára az Államkincstárnál történő elhelyezés után fizetett kamatokat Olaszországnak és a PI-nek a piaci feltételek alapján kell meghatároznia.

| (17) | A 2005. évi törvény szerint a megállapodás meghatározta a hároméves időszakra vonatkozó kamatlábak megállapítására irányuló konkrét mechanizmust, és 2005. január 1-i visszamenőleges hatállyal 2006. április 4-én (12) lépett hatályba. Az éves kamatláb alapvetően a 30 év lejáratú olasz államkötvények (13) (80 %), a 10 év lejáratú olasz államkötvények (10 %) és a tizenkét hónap lejáratú kincstárjegyek (14) (10 %) éves átlaghozamának súlyozott átlaga. A megállapodásban említett állampapírok éves átlaghozama az MTS SpA – az olasz államkötvényekkel és más fix lejáratú értékpapírokkal való kereskedés elektronikus platformját kezelő társaság – által minden hónap 1. és 15. napján jegyzett 24 jegyzési érték számtani átlagának kiszámításával kapható meg. Ennek értelmében a paraméterek 15 naponta történő frissítésére irányuló rendelkezés meghatározta az indexálás ingadozó jellegét. Ezenkívül a kamatlábgörbe jelentős változása esetén (például a rövid és a hosszú távú kamatlábak közötti összefüggés változása) a PI felülvizsgálhatta a számítási rendszert. A megállapodást bármely fél felmondhatta bármelyik év vége előtt hat hónapos felmondási idővel. |
| --- | --- |

(17)

A 2005. évi törvény szerint a megállapodás meghatározta a hároméves időszakra vonatkozó kamatlábak megállapítására irányuló konkrét mechanizmust, és 2005. január 1-i visszamenőleges hatállyal 2006. április 4-én (12) lépett hatályba. Az éves kamatláb alapvetően a 30 év lejáratú olasz államkötvények (13) (80 %), a 10 év lejáratú olasz államkötvények (10 %) és a tizenkét hónap lejáratú kincstárjegyek (14) (10 %) éves átlaghozamának súlyozott átlaga. A megállapodásban említett állampapírok éves átlaghozama az MTS SpA – az olasz államkötvényekkel és más fix lejáratú értékpapírokkal való kereskedés elektronikus platformját kezelő társaság – által minden hónap 1. és 15. napján jegyzett 24 jegyzési érték számtani átlagának kiszámításával kapható meg. Ennek értelmében a paraméterek 15 naponta történő frissítésére irányuló rendelkezés meghatározta az indexálás ingadozó jellegét. Ezenkívül a kamatlábgörbe jelentős változása esetén (például a rövid és a hosszú távú kamatlábak közötti összefüggés változása) a PI felülvizsgálhatta a számítási rendszert. A megállapodást bármely fél felmondhatta bármelyik év vége előtt hat hónapos felmondási idővel.

12

13

14

| (18) | A kamatláb 2005-ben 3,9 %, 2006-ban 4,25 % és 2007-ben 4,7 % volt. |
| --- | --- |

(18)

A kamatláb 2005-ben 3,9 %, 2006-ban 4,25 % és 2007-ben 4,7 % volt.

| (19) | A 2006. december 27-i 296. sz. törvénnyel („2006. évi törvény”) (15) Olaszország módosította a 2005. évi törvényt. A 2006. évi törvény új beruházási keretrendszert határozott meg: az új törvény eltörölte a PI azon kötelezettségét, hogy a magánügyfelektől gyűjtött pénzeszközöket (a nem közigazgatási szerv által vezetett postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközöket) betétként helyezze el, és azokat a PI-nek euróövezetbeli államkötvényekbe (16) kellett fektetnie. A 2006. évi törvény szerint az új befektetési keretrendszert 2007 során fokozatosan hajtották végre, és az év végére teljes mértékben bevezették. |
| --- | --- |

(19)

A 2006. december 27-i 296. sz. törvénnyel („2006. évi törvény”) (15) Olaszország módosította a 2005. évi törvényt. A 2006. évi törvény új beruházási keretrendszert határozott meg: az új törvény eltörölte a PI azon kötelezettségét, hogy a magánügyfelektől gyűjtött pénzeszközöket (a nem közigazgatási szerv által vezetett postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközöket) betétként helyezze el, és azokat a PI-nek euróövezetbeli államkötvényekbe (16) kellett fektetnie. A 2006. évi törvény szerint az új befektetési keretrendszert 2007 során fokozatosan hajtották végre, és az év végére teljes mértékben bevezették.

15

16

2.3.   A 2008. évi határozat

A 2008. évi határozat

| (20) | 2008. évi határozatában a Bizottság megállapította, hogy az értékelés tárgyát képező intézkedés (azaz az Államkincstár által a megállapodás alapján a PI számára nyújtott kamat) állami támogatásnak minősül, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal, és elrendelte annak azonnali és hatékony visszafizettetését. |
| --- | --- |

(20)

2008. évi határozatában a Bizottság megállapította, hogy az értékelés tárgyát képező intézkedés (azaz az Államkincstár által a megállapodás alapján a PI számára nyújtott kamat) állami támogatásnak minősül, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal, és elrendelte annak azonnali és hatékony visszafizettetését.

2.3.1.   Óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő

Óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő

| (21) | Annak érdekében, hogy 2008. évi határozatában a Bizottság megállapítsa az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előny meglétét, összehasonlította a PI számára a megállapodás szerint az Államkincstár által fizetett kamatlábat (a „megállapodás szerinti kamatláb”) és azt a kamatlábat, amelyet egy óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő fizetett volna a piacon hasonló helyzetben („óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára nyújtott kamatláb”). |
| --- | --- |

(21)

Annak érdekében, hogy 2008. évi határozatában a Bizottság megállapítsa az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előny meglétét, összehasonlította a PI számára a megállapodás szerint az Államkincstár által fizetett kamatlábat (a „megállapodás szerinti kamatláb”) és azt a kamatlábat, amelyet egy óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő fizetett volna a piacon hasonló helyzetben („óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára nyújtott kamatláb”).

| (22) | Ahogyan az a 2008. évi határozat (119) preambulumbekezdésében szerepel, a betétek kamatának meghatározásakor az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő alapvetően a következő tényezőket vette volna figyelembe:






  a) | a betétként elhelyezett pénzeszközök bruttó mennyisége, |
| --- | --- | --- |

(22)

Ahogyan az a 2008. évi határozat (119) preambulumbekezdésében szerepel, a betétek kamatának meghatározásakor az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő alapvetően a következő tényezőket vette volna figyelembe:

a)

a betétként elhelyezett pénzeszközök bruttó mennyisége,

| b) | a betétként elhelyezett pénzeszközök stabilitása, |
| --- | --- |

b)

a betétként elhelyezett pénzeszközök stabilitása,

| c) | a betétként elhelyezett pénzeszközök átlagos élettartama/lejárati ideje és változásai, valamint |
| --- | --- |

c)

a betétként elhelyezett pénzeszközök átlagos élettartama/lejárati ideje és változásai, valamint

| d) | a viselt pénzügyi kockázatok. |
| --- | --- |

d)

a viselt pénzügyi kockázatok.

| (23) | A betétként elhelyezett pénzeszközök bruttó mennyisége tekintetében a Bizottság 2008. évi határozatában megállapította, hogy az 35 milliárd EUR-t tett ki, amely egyetlen hitelező részéről jelentős összegnek minősül. Mindazonáltal a Bizottság megjegyezte, hogy a PI által az Államkincstárnál elhelyezett betét 2005 végén az állampapírok fennmaradó összegének csupán 2,8 %-át tette ki. Ezenkívül az olasz állampapírok kibocsátása tekintetében az adott időszakban túljegyzés történt. Ezért nem volt jele annak, hogy a piacon a pénzeszközök hiánya lenne jellemző, és hogy a PI általi elhelyezés elengedhetetlen lenne e hiány leküzdéséhez (a 2008. évi határozat (124) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(23)

A betétként elhelyezett pénzeszközök bruttó mennyisége tekintetében a Bizottság 2008. évi határozatában megállapította, hogy az 35 milliárd EUR-t tett ki, amely egyetlen hitelező részéről jelentős összegnek minősül. Mindazonáltal a Bizottság megjegyezte, hogy a PI által az Államkincstárnál elhelyezett betét 2005 végén az állampapírok fennmaradó összegének csupán 2,8 %-át tette ki. Ezenkívül az olasz állampapírok kibocsátása tekintetében az adott időszakban túljegyzés történt. Ezért nem volt jele annak, hogy a piacon a pénzeszközök hiánya lenne jellemző, és hogy a PI általi elhelyezés elengedhetetlen lenne e hiány leküzdéséhez (a 2008. évi határozat (124) preambulumbekezdése).

| (24) | A betétként elhelyezett pénzeszközök stabilitásával kapcsolatban a Bizottság úgy vélte, hogy a postai folyószámlákon elhelyezett betétek 10 %-a tekinthető volatilisnak és 90 %-a stabilnak (a 2008. évi határozat (133) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(24)

A betétként elhelyezett pénzeszközök stabilitásával kapcsolatban a Bizottság úgy vélte, hogy a postai folyószámlákon elhelyezett betétek 10 %-a tekinthető volatilisnak és 90 %-a stabilnak (a 2008. évi határozat (133) preambulumbekezdése).

| (25) | A betétek átlagos élettartamával/lejárati idejével kapcsolatban a Bizottság különbséget tett az aktív pénzeszközkezelés, amely a megállapodás hiányában is lehetséges lett volna, valamint a passzív pénzeszközkezelés között, amely a kötelezettségből eredt. Egy óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő arra számított volna, hogy a kötelezettség legfeljebb öt éven belül megváltozik, és ezt figyelembe vette volna a hitelkamat meghatározásakor. Az aktív pénzeszközkezelési keretrendszerben a Bizottság megállapította, hogy a postai folyószámlákon gyűjtött pénzeszközök teljes összegének átlagos élettartama valamivel kevesebb, mint öt év volt. Ennek megfelelően egy óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő a betétek stabil részének piaci kamatozását ötéves kötvények hozamára alapozta volna (a megállapodás által előírt 10 vagy 30 éves hozamok helyett). A betétek volatilis részével kapcsolatban egy óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő a kamatozást három hónapos kincstárjegyek kamatozására alapozta volna (a megállapodásban előírt 12 hónapos kincstárjegyek helyett). |
| --- | --- |

(25)

A betétek átlagos élettartamával/lejárati idejével kapcsolatban a Bizottság különbséget tett az aktív pénzeszközkezelés, amely a megállapodás hiányában is lehetséges lett volna, valamint a passzív pénzeszközkezelés között, amely a kötelezettségből eredt. Egy óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő arra számított volna, hogy a kötelezettség legfeljebb öt éven belül megváltozik, és ezt figyelembe vette volna a hitelkamat meghatározásakor. Az aktív pénzeszközkezelési keretrendszerben a Bizottság megállapította, hogy a postai folyószámlákon gyűjtött pénzeszközök teljes összegének átlagos élettartama valamivel kevesebb, mint öt év volt. Ennek megfelelően egy óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő a betétek stabil részének piaci kamatozását ötéves kötvények hozamára alapozta volna (a megállapodás által előírt 10 vagy 30 éves hozamok helyett). A betétek volatilis részével kapcsolatban egy óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő a kamatozást három hónapos kincstárjegyek kamatozására alapozta volna (a megállapodásban előírt 12 hónapos kincstárjegyek helyett).

| (26) | A postai folyószámlákból összegyűjtött betétekkel kapcsolatos pénzügyi kockázatok tekintetében a Bizottság megállapította, hogy a likviditási kockázatot teljes mértékben a hitelfelvevő (azaz az Államkincstár) viselte, és nem a PI. A megállapodás szerint, ha a betételhelyezők kivették volna pénzeszközeiket, az Államkincstár köteles lett volna biztosítani a PI számára azokat a pénzeszközöket ugyanabban az értékben. |
| --- | --- |

(26)

A postai folyószámlákból összegyűjtött betétekkel kapcsolatos pénzügyi kockázatok tekintetében a Bizottság megállapította, hogy a likviditási kockázatot teljes mértékben a hitelfelvevő (azaz az Államkincstár) viselte, és nem a PI. A megállapodás szerint, ha a betételhelyezők kivették volna pénzeszközeiket, az Államkincstár köteles lett volna biztosítani a PI számára azokat a pénzeszközöket ugyanabban az értékben.

| (27) | A Bizottság megállapította (a 2008. évi határozat (178) preambulumbekezdésében), hogy a megállapodásban meghatározott kamatláb 2005-ben 1,09 %-kal, 2006-ban 0,65 %-kal és 2007-ben 0,47 %-kal haladta meg az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevőnek nyújtott kamatlábat. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság megállapította (a 2008. évi határozat (178) preambulumbekezdésében), hogy a megállapodásban meghatározott kamatláb 2005-ben 1,09 %-kal, 2006-ban 0,65 %-kal és 2007-ben 0,47 %-kal haladta meg az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevőnek nyújtott kamatlábat. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.

2.3.2.   A PI által a kötelezettség hiányában folytatott befektetési politikák elemzése

A PI által a kötelezettség hiányában folytatott befektetési politikák elemzése

| (28) | A teljesség kedvéért a Bizottság az értékelésében megvizsgálta azokat a lehetséges alternatív befektetéseket, amelyeket Olaszország a PI számára elérhetőként javasolt a kötelezettség hiányában, nevezetesen a biztosítási tevékenységein, a Poste Vita SpA-n keresztül felhalmozott pénzeszközök tekintetében a PI által végzett befektetéseket, valamint az alternatív aktív pénzeszközkezelési stratégiákat. E tekintetben a Bizottság elemezte, hogy ezek az alternatív befektetések ugyanolyan vagy magasabb hozamot biztosítottak volna-e a PI-nek, mint a megállapodás szerinti. |
| --- | --- |

(28)

A teljesség kedvéért a Bizottság az értékelésében megvizsgálta azokat a lehetséges alternatív befektetéseket, amelyeket Olaszország a PI számára elérhetőként javasolt a kötelezettség hiányában, nevezetesen a biztosítási tevékenységein, a Poste Vita SpA-n keresztül felhalmozott pénzeszközök tekintetében a PI által végzett befektetéseket, valamint az alternatív aktív pénzeszközkezelési stratégiákat. E tekintetben a Bizottság elemezte, hogy ezek az alternatív befektetések ugyanolyan vagy magasabb hozamot biztosítottak volna-e a PI-nek, mint a megállapodás szerinti.

| (29) | A Bizottság megállapította, hogy ezek az alternatív intézkedések kockázat/megtérülés szempontjából nem biztosítottak volna ugyanolyan vagy magasabb hozamot a PI-nek, mint a megállapodás szerint. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság megállapította, hogy ezek az alternatív intézkedések kockázat/megtérülés szempontjából nem biztosítottak volna ugyanolyan vagy magasabb hozamot a PI-nek, mint a megállapodás szerint.

2.4.   A 2008. évi határozat hatályon kívül helyezése: a 2013. évi ítélet

A 2008. évi határozat hatályon kívül helyezése: a 2013. évi ítélet

| (30) | A 2013. évi ítéletében a Törvényszék hatályon kívül helyezte a 2008. évi határozatot. |
| --- | --- |

(30)

A 2013. évi ítéletében a Törvényszék hatályon kívül helyezte a 2008. évi határozatot.

| (31) | A Törvényszék szerint a megállapodás szerinti kamatláb és az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára nyújtott kamatláb közötti pozitív különbség megléte nem elegendő a PI előnyének bizonyításához. |
| --- | --- |

(31)

A Törvényszék szerint a megállapodás szerinti kamatláb és az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára nyújtott kamatláb közötti pozitív különbség megléte nem elegendő a PI előnyének bizonyításához.

| (32) | A Törvényszék megfigyelte, hogy az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára nyújtott kamatlábat a Bizottság az e határozat (22) preambulumbekezdésében szereplő négy paraméter alapján becsülte meg. E körülmények között a Törvényszék megállapította, hogy az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára megadott kamatláb nem a piaci kamatlábnak felelt meg (17). |
| --- | --- |

(32)

A Törvényszék megfigyelte, hogy az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára nyújtott kamatlábat a Bizottság az e határozat (22) preambulumbekezdésében szereplő négy paraméter alapján becsülte meg. E körülmények között a Törvényszék megállapította, hogy az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára megadott kamatláb nem a piaci kamatlábnak felelt meg (17).

17

| (33) | A Törvényszék megjegyezte, hogy még ha az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára biztosított kamatláb nem is érte volna el a piaci kamatláb szintjét, a PI csak akkor jutott volna előnyhöz, ha a megállapodás szerinti kamatláb magasabb, mint a megtérülés, amelyet a PI észszerűen elérhetett volna a megállapodás hiányában. |
| --- | --- |

(33)

A Törvényszék megjegyezte, hogy még ha az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára biztosított kamatláb nem is érte volna el a piaci kamatláb szintjét, a PI csak akkor jutott volna előnyhöz, ha a megállapodás szerinti kamatláb magasabb, mint a megtérülés, amelyet a PI észszerűen elérhetett volna a megállapodás hiányában.

| (34) | A Törvényszék szerint a Bizottság nem juthatott arra a következtetésre, hogy az intézkedés előnyös volt a PI számára, anélkül, hogy aktívan bizonyította volna, hogy a kötelezettség hiányában a PI nem érhetett volna el a megállapodás szerinti kamatlábnál magasabb szintű megtérülést, ha a postai folyószámlából származó betéteket befekteti. |
| --- | --- |

(34)

A Törvényszék szerint a Bizottság nem juthatott arra a következtetésre, hogy az intézkedés előnyös volt a PI számára, anélkül, hogy aktívan bizonyította volna, hogy a kötelezettség hiányában a PI nem érhetett volna el a megállapodás szerinti kamatlábnál magasabb szintű megtérülést, ha a postai folyószámlából származó betéteket befekteti.

| (35) | A Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibát követett el a 2008. évi határozatában azzal, hogy a megállapodás szerinti kamatláb és az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára biztosított kamatláb közötti pozitív különbség alapján megállapította, hogy az intézkedés előnyös volt a PI számára. |
| --- | --- |

(35)

A Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibát követett el a 2008. évi határozatában azzal, hogy a megállapodás szerinti kamatláb és az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára biztosított kamatláb közötti pozitív különbség alapján megállapította, hogy az intézkedés előnyös volt a PI számára.

| (36) | A Törvényszék úgy vélte, hogy a Bizottság által előterjesztett okok, amelyek alapján vitatta az Olaszország által bemutatott elemek relevanciáját, nem kellően megalapozottak. |
| --- | --- |

(36)

A Törvényszék úgy vélte, hogy a Bizottság által előterjesztett okok, amelyek alapján vitatta az Olaszország által bemutatott elemek relevanciáját, nem kellően megalapozottak.

| (37) | A Törvényszék továbbá megjegyezte, hogy a Bizottság a teljesség kedvéért értékelte a PI által a biztosítási tevékenységei során gyűjtött pénzeszközök befektetésével elért megtérülést és az aktív pénzeszközkezelési stratégia keretében elért megtérülést, és megállapította, hogy kockázat/megtérülés szempontjából az ilyen alternatív befektetési stratégiák nem eredményeztek volna a megállapodásban meghatározotthoz hasonló vagy annál magasabb kamatlábakat az érintett időszakban. |
| --- | --- |

(37)

A Törvényszék továbbá megjegyezte, hogy a Bizottság a teljesség kedvéért értékelte a PI által a biztosítási tevékenységei során gyűjtött pénzeszközök befektetésével elért megtérülést és az aktív pénzeszközkezelési stratégia keretében elért megtérülést, és megállapította, hogy kockázat/megtérülés szempontjából az ilyen alternatív befektetési stratégiák nem eredményeztek volna a megállapodásban meghatározotthoz hasonló vagy annál magasabb kamatlábakat az érintett időszakban.

| (38) | A Törvényszék megvizsgálta, hogy a Bizottság azon következtetése, amelyre az Olaszország által javasolt alternatív befektetési stratégiák értékelése alapján jutott, és amely szerint az intézkedés állami támogatásnak minősül, helyénvaló-e. |
| --- | --- |

(38)

A Törvényszék megvizsgálta, hogy a Bizottság azon következtetése, amelyre az Olaszország által javasolt alternatív befektetési stratégiák értékelése alapján jutott, és amely szerint az intézkedés állami támogatásnak minősül, helyénvaló-e.

| (39) | A Törvényszék szerint a postai folyószámlákkal és biztosítási termékekkel kapcsolatos kezelési díjak nem voltak relevánsak a megállapodás szerinti kamatlábakkal és az alternatív befektetési stratégiákkal elért megtérülés összehasonlítása tekintetében. Ennek következtében a Törvényszék arra a megállapításra jutott, hogy a Bizottság hibásan vonta le ezeket a díjakat, és a megállapodás szerinti kamatláb, valamint a biztosítási termékekkel kapcsolatos kezelési díjak „nélküli” megtérülés közötti összehasonlítás nem releváns annak meghatározásakor, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősült-e. |
| --- | --- |

(39)

A Törvényszék szerint a postai folyószámlákkal és biztosítási termékekkel kapcsolatos kezelési díjak nem voltak relevánsak a megállapodás szerinti kamatlábakkal és az alternatív befektetési stratégiákkal elért megtérülés összehasonlítása tekintetében. Ennek következtében a Törvényszék arra a megállapításra jutott, hogy a Bizottság hibásan vonta le ezeket a díjakat, és a megállapodás szerinti kamatláb, valamint a biztosítási termékekkel kapcsolatos kezelési díjak „nélküli” megtérülés közötti összehasonlítás nem releváns annak meghatározásakor, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősült-e.

| (40) | Az aktív pénzeszközkezelési stratégiával kapcsolatban a Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság nem tudta érdemi módon összehasonlítani a megállapodás szerinti kamatlábat és az aktív pénzeszközkezelési stratégia megtérülését azzal, hogy pusztán a hároméves időszakra összpontosított, amely nem reprezentatív az aktív pénzeszközkezelési stratégiával elért megtérülés tekintetében. |
| --- | --- |

(40)

Az aktív pénzeszközkezelési stratégiával kapcsolatban a Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság nem tudta érdemi módon összehasonlítani a megállapodás szerinti kamatlábat és az aktív pénzeszközkezelési stratégia megtérülését azzal, hogy pusztán a hároméves időszakra összpontosított, amely nem reprezentatív az aktív pénzeszközkezelési stratégiával elért megtérülés tekintetében.

| (41) | A Törvényszék ezenkívül megállapította, hogy a tőkenyereség az aktív pénzeszközkezelési stratégiák fontos paramétere, és ezért nem hagyható figyelmen kívül annak elemzésekor, hogy az intézkedés összeegyeztethető-e a belső piaccal. A Bizottság szerint a tőkenyereséget ki kell hagyni az elemzésből, mivel előzetesen az nem előrelátható, és ennek eredményeként az aktív pénzeszközkezelési stratégiával elért megtérülés a tőkenyereség levonása után alacsonyabb volt, mint a megállapodás szerinti kamatláb vagy az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára nyújtott kamatláb. |
| --- | --- |

(41)

A Törvényszék ezenkívül megállapította, hogy a tőkenyereség az aktív pénzeszközkezelési stratégiák fontos paramétere, és ezért nem hagyható figyelmen kívül annak elemzésekor, hogy az intézkedés összeegyeztethető-e a belső piaccal. A Bizottság szerint a tőkenyereséget ki kell hagyni az elemzésből, mivel előzetesen az nem előrelátható, és ennek eredményeként az aktív pénzeszközkezelési stratégiával elért megtérülés a tőkenyereség levonása után alacsonyabb volt, mint a megállapodás szerinti kamatláb vagy az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára nyújtott kamatláb.

| (42) | A Törvényszék szerint az a tény, hogy az aktív pénzeszközkezelési stratégiával elért megtérülés a tőkenyereség levonása után alacsonyabb a megállapodás szerinti kamatlábnál, nem releváns annak megállapításakor, hogy fennállt-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előny. |
| --- | --- |

(42)

A Törvényszék szerint az a tény, hogy az aktív pénzeszközkezelési stratégiával elért megtérülés a tőkenyereség levonása után alacsonyabb a megállapodás szerinti kamatlábnál, nem releváns annak megállapításakor, hogy fennállt-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előny.

| (43) | A Törvényszék szerint a 2008. évi határozatban foglalt bizottsági következtetés, amely szerint a kötelezettség hiányában a PI nem lett volna képes arra, hogy a megállapodás szerinti kamatlábbal azonos vagy annál magasabb értékű megtérülést érjen el, hibás vagy helytelen információn alapult. |
| --- | --- |

(43)

A Törvényszék szerint a 2008. évi határozatban foglalt bizottsági következtetés, amely szerint a kötelezettség hiányában a PI nem lett volna képes arra, hogy a megállapodás szerinti kamatlábbal azonos vagy annál magasabb értékű megtérülést érjen el, hibás vagy helytelen információn alapult.

| (44) | A Törvényszék ezért hatályon kívül helyezte a 2008. évi határozatot. A 2013. évi ítélet ellen nem nyújtottak be fellebbezést. |
| --- | --- |

(44)

A Törvényszék ezért hatályon kívül helyezte a 2008. évi határozatot. A 2013. évi ítélet ellen nem nyújtottak be fellebbezést.

3.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

3.1.   Az ABI észrevételei

Az ABI észrevételei

| (45) | 2006. december 27-én kelt levelében az ABI az alábbi észrevételeket tette:






  a) | Az ABI szerint az Államkincstárnál elhelyezett pénzeszközök olyan tartozást jelentenek, amelyet az Államkincstár a betétek elhelyezését követő évben fizet ki. Amint arra a Bizottság az ügy megindításáról szóló határozatában (18) rámutatott, a betétként elhelyezett pénzeszközökhöz kapcsolódó likviditási kockázatot az Államkincstár, és nem a PI fedezi. Ez azt jelenti, hogy amennyiben az átutalt pénzeszközöknek az előző évhez képest csökkenniük kell, az Államkincstárnak a megállapodásban rögzített kamatlábat kellene biztosítania a PI számára, és a PI-nek vissza kellene térítenie a betétként elhelyezett összegek közötti különbséget. |
| --- | --- | --- |

(45)

2006. december 27-én kelt levelében az ABI az alábbi észrevételeket tette:

a)

Az ABI szerint az Államkincstárnál elhelyezett pénzeszközök olyan tartozást jelentenek, amelyet az Államkincstár a betétek elhelyezését követő évben fizet ki. Amint arra a Bizottság az ügy megindításáról szóló határozatában (18) rámutatott, a betétként elhelyezett pénzeszközökhöz kapcsolódó likviditási kockázatot az Államkincstár, és nem a PI fedezi. Ez azt jelenti, hogy amennyiben az átutalt pénzeszközöknek az előző évhez képest csökkenniük kell, az Államkincstárnak a megállapodásban rögzített kamatlábat kellene biztosítania a PI számára, és a PI-nek vissza kellene térítenie a betétként elhelyezett összegek közötti különbséget.

18

| b) | Az ABI szerint az Államkincstárnál felhalmozott pénzeszközöket rövid távúnak kell tekinteni. Ezenkívül azokat a szokásos költségvetési szükségletek finanszírozására használják fel. |
| --- | --- |

b)

Az ABI szerint az Államkincstárnál felhalmozott pénzeszközöket rövid távúnak kell tekinteni. Ezenkívül azokat a szokásos költségvetési szükségletek finanszírozására használják fel.

| c) | A 2003. december 5-i miniszteri rendelet értelmében (lásd a (15) preambulumbekezdést) a CDP két folyószámlát nyitott az Államkincstárnál, melyek hathavi lebegő kamatlába megegyezik a közönséges kincstárjegyek hathavi bruttó kamatlábának egyszerű számtani átlagával és a Rendistato-kamatláb (19) értékével. |
| --- | --- |

c)

A 2003. december 5-i miniszteri rendelet értelmében (lásd a (15) preambulumbekezdést) a CDP két folyószámlát nyitott az Államkincstárnál, melyek hathavi lebegő kamatlába megegyezik a közönséges kincstárjegyek hathavi bruttó kamatlábának egyszerű számtani átlagával és a Rendistato-kamatláb (19) értékével.

19

| d) | Végezetül annak értékelésére, hogy a PI számára az Államkincstárnál betétként elhelyezett pénzeszközök kamatozása állami támogatás-e, az ABI szerint a PI-nek fizetett kamatlábat a rövid lejáratú (12 hónapos lejáratú) közönséges kincstárjegyek kamatlábával kell összehasonlítani. 2005 januárjában egy 12 hónapos lejáratú közönséges kincstárjegy hozama 2,21 %, azaz a PI-nek biztosított kamatnál 1,69 %-kal alacsonyabb volt. |
| --- | --- |

d)

Végezetül annak értékelésére, hogy a PI számára az Államkincstárnál betétként elhelyezett pénzeszközök kamatozása állami támogatás-e, az ABI szerint a PI-nek fizetett kamatlábat a rövid lejáratú (12 hónapos lejáratú) közönséges kincstárjegyek kamatlábával kell összehasonlítani. 2005 januárjában egy 12 hónapos lejáratú közönséges kincstárjegy hozama 2,21 %, azaz a PI-nek biztosított kamatnál 1,69 %-kal alacsonyabb volt.

3.2.   Olaszország észrevételei

Olaszország észrevételei

| (46) | 2006. október 31-i, 2006. december 29-i, 2007. február 16-i, 2007. március 30-i, 2007. április 2-i, 2007. június 1-jei, 2007. november 27-i, 2008. február 29-i, 2008. március 7-i és 2008. április 23-i levelében Olaszország számos észrevételt tett. |
| --- | --- |

(46)

2006. október 31-i, 2006. december 29-i, 2007. február 16-i, 2007. március 30-i, 2007. április 2-i, 2007. június 1-jei, 2007. november 27-i, 2008. február 29-i, 2008. március 7-i és 2008. április 23-i levelében Olaszország számos észrevételt tett.

| (47) | Először is Olaszország emlékeztetett arra, hogy a 2005. évi törvény és a megállapodás megállapította, hogy a PI-nek fizetendő kamatot piaci paraméterek szerint kellett megállapítani. A kamatláb semmiféle előnyt nem jelentett Olaszország szerint. |
| --- | --- |

(47)

Először is Olaszország emlékeztetett arra, hogy a 2005. évi törvény és a megállapodás megállapította, hogy a PI-nek fizetendő kamatot piaci paraméterek szerint kellett megállapítani. A kamatláb semmiféle előnyt nem jelentett Olaszország szerint.

3.2.1.   A postai folyószámlákon elhelyezett összegek változásai

A postai folyószámlákon elhelyezett összegek változásai

| (48) | Másrészt Olaszország szerint a postai folyószámlák 2001 – az új termék, a „Conto BancoPosta” elindítása – óta csak a banki folyószámlákhoz hasonlíthatók. 2001 előtt az Államkincstárnál elhelyezett pénzeszközök változásait, többek között az 1990-es évek második felében, különösen 1996-ban és 1997-ben tapasztalható számottevő csökkenést az 1996. december 23-i 662. sz. törvény befolyásolta, amely előírta az Államkincstár által az állami nyugdíjak kifizetésére használt számlák megszüntetését. Ez mintegy 11 milliárd EUR-val csökkentette a betétállományt (1997. január 1-jéig). Olaszország szerint a PI jellegéből adódóan és külső politikai tényezők miatt nehéz pontosan meghatározni ezeknek a változásoknak az okait. Azt követően, hogy a PI 1998-ban átalakult részvénytársasággá, a nettó betétösszegek rendszeresen és fokozatosan növekedtek. |
| --- | --- |

(48)

Másrészt Olaszország szerint a postai folyószámlák 2001 – az új termék, a „Conto BancoPosta” elindítása – óta csak a banki folyószámlákhoz hasonlíthatók. 2001 előtt az Államkincstárnál elhelyezett pénzeszközök változásait, többek között az 1990-es évek második felében, különösen 1996-ban és 1997-ben tapasztalható számottevő csökkenést az 1996. december 23-i 662. sz. törvény befolyásolta, amely előírta az Államkincstár által az állami nyugdíjak kifizetésére használt számlák megszüntetését. Ez mintegy 11 milliárd EUR-val csökkentette a betétállományt (1997. január 1-jéig). Olaszország szerint a PI jellegéből adódóan és külső politikai tényezők miatt nehéz pontosan meghatározni ezeknek a változásoknak az okait. Azt követően, hogy a PI 1998-ban átalakult részvénytársasággá, a nettó betétösszegek rendszeresen és fokozatosan növekedtek.

3.2.2.   A megállapodás jellege

A megállapodás jellege

| (49) | Olaszország szerint az Államkincstár és a PI közötti megállapodás átlátható módon szabályozta a pénzügyi kapcsolatukat. Egyrészt a megállapodás nem határozatlan idejű volt, három évre szólt, másrészt bármelyik fél számára lehetővé tette a felmondást, ha a piaci feltételek már nem garantálják a betét kamatozásának kiszámítására szolgáló mechanizmus konzisztenciáját. |
| --- | --- |

(49)

Olaszország szerint az Államkincstár és a PI közötti megállapodás átlátható módon szabályozta a pénzügyi kapcsolatukat. Egyrészt a megállapodás nem határozatlan idejű volt, három évre szólt, másrészt bármelyik fél számára lehetővé tette a felmondást, ha a piaci feltételek már nem garantálják a betét kamatozásának kiszámítására szolgáló mechanizmus konzisztenciáját.

| (50) | Olaszország szerint a megállapodásban előírt lebegő kamatláb melletti döntés segített a piaccal összhangban lévő kamatláb biztosításában. Ezenkívül a változó hozam tisztességes volt az Államkincstár számára, mivel garantálta, hogy az Államkincstár költségei összhangban legyenek az alternatív finanszírozási források költségeivel, például saját középtávú, illetve hosszú távú tartozásával. |
| --- | --- |

(50)

Olaszország szerint a megállapodásban előírt lebegő kamatláb melletti döntés segített a piaccal összhangban lévő kamatláb biztosításában. Ezenkívül a változó hozam tisztességes volt az Államkincstár számára, mivel garantálta, hogy az Államkincstár költségei összhangban legyenek az alternatív finanszírozási források költségeivel, például saját középtávú, illetve hosszú távú tartozásával.

| (51) | Olaszország szerint 2007 óta a PI az aktív pénzeszközkezelése tekintetében konzervatív megközelítést alkalmazott, amely eltér a megállapodásban rögzítettől, mivel lehetővé teszi a PI számára, hogy eszközallokáción alapuló portfóliót építsen a vállalat céljaival és pénzügyi stratégiájával összhangban. |
| --- | --- |

(51)

Olaszország szerint 2007 óta a PI az aktív pénzeszközkezelése tekintetében konzervatív megközelítést alkalmazott, amely eltér a megállapodásban rögzítettől, mivel lehetővé teszi a PI számára, hogy eszközallokáción alapuló portfóliót építsen a vállalat céljaival és pénzügyi stratégiájával összhangban.

3.2.3.   A pénzeszközök Államkincstárnál történő elhelyezésére irányuló jogi kötelezettség változásai

A pénzeszközök Államkincstárnál történő elhelyezésére irányuló jogi kötelezettség változásai

| (52) | Olaszország tájékoztatta a Bizottságot, hogy az a kötelezettség, amely előírta a PI számára, hogy a postai folyószámláiból származó pénzeszközöket a Pénzügyminisztériumnál helyezze el, 2006 decemberében a 2006. évi törvénnyel megszűnt. E törvény szerint a magánügyfelek postai folyószámláin felhalmozott pénzeszközöket euróövezetbeli államkötvényekbe fektették be (lásd a (19) preambulumbekezdést). Az új törvény célja az volt, hogy a PI nagyobb pénzügyi autonómiát kapjon. |
| --- | --- |

(52)

Olaszország tájékoztatta a Bizottságot, hogy az a kötelezettség, amely előírta a PI számára, hogy a postai folyószámláiból származó pénzeszközöket a Pénzügyminisztériumnál helyezze el, 2006 decemberében a 2006. évi törvénnyel megszűnt. E törvény szerint a magánügyfelek postai folyószámláin felhalmozott pénzeszközöket euróövezetbeli államkötvényekbe fektették be (lásd a (19) preambulumbekezdést). Az új törvény célja az volt, hogy a PI nagyobb pénzügyi autonómiát kapjon.

3.2.4.   A postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök stabilitása

A postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök stabilitása

| (53) | A betétként elhelyezett pénzeszközök stabilitásáról alkotott véleményének alátámasztása érdekében Olaszország két modell eredményeit juttatta el a Bizottságnak: a PI belső statisztikai modelljeit, valamint a PI által [...] tanácsadóval együttműködésben kidolgozott modellt, amelynek célja a postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök prudenciális tendenciájának meghatározása. |
| --- | --- |

(53)

A betétként elhelyezett pénzeszközök stabilitásáról alkotott véleményének alátámasztása érdekében Olaszország két modell eredményeit juttatta el a Bizottságnak: a PI belső statisztikai modelljeit, valamint a PI által [...] tanácsadóval együttműködésben kidolgozott modellt, amelynek célja a postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök prudenciális tendenciájának meghatározása.

| (54) | A belső modellek a felhalmozott pénzeszközök összegei napi eltéréseinek az átlagokkal összehasonlított elemzésén alapulnak, és csak a folyószámla-állomány korábbi tendenciáit elemzik. E modellek szerint az Államkincstárnál elhelyezett betétek növekvő tendenciát mutatnak (a postai folyószámlákon felhalmozott összes pénzeszköz 75 %-át a lakossági folyószámlákról gyűjtött pénzeszközök teszik ki). A betétek stabil eleme szintén növekvő tendenciát mutat, és az átlagos összes betét 90 %-át teszi ki (a 2002. évi 85 %-ról 2006-ra 92 %-ra nőtt). Ehhez hasonlóan a belső modellek meghatározzák a betétek volatilis elemét, amely nagyjából 10 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(54)

A belső modellek a felhalmozott pénzeszközök összegei napi eltéréseinek az átlagokkal összehasonlított elemzésén alapulnak, és csak a folyószámla-állomány korábbi tendenciáit elemzik. E modellek szerint az Államkincstárnál elhelyezett betétek növekvő tendenciát mutatnak (a postai folyószámlákon felhalmozott összes pénzeszköz 75 %-át a lakossági folyószámlákról gyűjtött pénzeszközök teszik ki). A betétek stabil eleme szintén növekvő tendenciát mutat, és az átlagos összes betét 90 %-át teszi ki (a 2002. évi 85 %-ról 2006-ra 92 %-ra nőtt). Ehhez hasonlóan a belső modellek meghatározzák a betétek volatilis elemét, amely nagyjából 10 %-ra csökkent.

| (55) | Az Olaszország által nagyon konzervatívnak tekintett [...] modell azt mutatta, hogy a postai folyószámlák összességének élettartama eltért az egyszerű postai folyószámla élettartamától. Bizonyos ügyfelek tulajdonképpen dönthettek úgy, hogy egyik napról a másikra megszüntetik számlájukat, viszont a PI által felhalmozott pénzeszközökre gyakorolt hatás összességében elhanyagolható volt, ugyanis az ügyfélfolyószámlák száma magas volt, ezeken a számlákon az átlagos betétek száma alacsony volt, az új ügyfélbetétek pedig lényegében a megszüntetett ügyfélbetéteket helyettesítették. |
| --- | --- |

(55)

Az Olaszország által nagyon konzervatívnak tekintett [...] modell azt mutatta, hogy a postai folyószámlák összességének élettartama eltért az egyszerű postai folyószámla élettartamától. Bizonyos ügyfelek tulajdonképpen dönthettek úgy, hogy egyik napról a másikra megszüntetik számlájukat, viszont a PI által felhalmozott pénzeszközökre gyakorolt hatás összességében elhanyagolható volt, ugyanis az ügyfélfolyószámlák száma magas volt, ezeken a számlákon az átlagos betétek száma alacsony volt, az új ügyfélbetétek pedig lényegében a megszüntetett ügyfélbetéteket helyettesítették.

| (56) | A(z) [...] által kidolgozott típusú prudenciális modellt a megállapodás idején számos olasz bank használta a likviditás aktív kezelésére, annak érdekében, hogy meghatározzák folyószámláik élettartamát, és azt követően ezt az élettartamot olyan kapcsolódó befektetési portfólióban tükrözzék vissza, amely figyelembe veszi az eszköz/forrás gazdálkodásra vonatkozó követelményeiket. Ezt a modellt használta a PI a (magánszemélyek tulajdonában lévő (20)) postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök élettartamának meghatározására, mind a 2005–2006 közötti időszakban, amikor a PI köteles volt a postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközöket az Államkincstárnál betétként elhelyezni (passzív likviditáskezelés), mind pedig a 2007. január 1-jén kezdődő időszaktól, amikor a PI a magánügyfelektől beszedett pénzeszközöket euróövezetbeli államkötvényekbe kezdte fektetni (aktív likviditáskezelés). |
| --- | --- |

(56)

A(z) [...] által kidolgozott típusú prudenciális modellt a megállapodás idején számos olasz bank használta a likviditás aktív kezelésére, annak érdekében, hogy meghatározzák folyószámláik élettartamát, és azt követően ezt az élettartamot olyan kapcsolódó befektetési portfólióban tükrözzék vissza, amely figyelembe veszi az eszköz/forrás gazdálkodásra vonatkozó követelményeiket. Ezt a modellt használta a PI a (magánszemélyek tulajdonában lévő (20)) postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök élettartamának meghatározására, mind a 2005–2006 közötti időszakban, amikor a PI köteles volt a postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközöket az Államkincstárnál betétként elhelyezni (passzív likviditáskezelés), mind pedig a 2007. január 1-jén kezdődő időszaktól, amikor a PI a magánügyfelektől beszedett pénzeszközöket euróövezetbeli államkötvényekbe kezdte fektetni (aktív likviditáskezelés).

20

3.2.4.1.   Passzív pénzeszközkezelés

Passzív pénzeszközkezelés

| (57) | Olaszország szerint a PI passzív likviditáskezelésével kapcsolatban a(z) [...] modell a betétek stabil és volatilis részének a belső modellek által a postai folyószámlák korábbi volatilitása és a számlatulajdonosok valószínűsíthető viselkedése alapján azonosított élettartama számszerűsítésére szolgáló modellt határozta meg. A modell egyik változata (21) azt jelezte, hogy a pénzeszközök megközelítőleg kétharmada nagyon hosszú élettartamú, egyharmaduk pedig 0 és 10 év közötti élettartamú volt. Ezzel a befektetési profillal a kapcsolódó befektetési portfólió átlagos élettartama 4,1 év, Macauley-élettartama (22) pedig 3,2 év lett volna. A modell alternatív változatában (23) a kapcsolódó befektetési portfólió átlagos élettartama 4,9 év, Macauley-élettartama (24) pedig 3,8 év lesz. |
| --- | --- |

(57)

Olaszország szerint a PI passzív likviditáskezelésével kapcsolatban a(z) [...] modell a betétek stabil és volatilis részének a belső modellek által a postai folyószámlák korábbi volatilitása és a számlatulajdonosok valószínűsíthető viselkedése alapján azonosított élettartama számszerűsítésére szolgáló modellt határozta meg. A modell egyik változata (21) azt jelezte, hogy a pénzeszközök megközelítőleg kétharmada nagyon hosszú élettartamú, egyharmaduk pedig 0 és 10 év közötti élettartamú volt. Ezzel a befektetési profillal a kapcsolódó befektetési portfólió átlagos élettartama 4,1 év, Macauley-élettartama (22) pedig 3,2 év lett volna. A modell alternatív változatában (23) a kapcsolódó befektetési portfólió átlagos élettartama 4,9 év, Macauley-élettartama (24) pedig 3,8 év lesz.

21

22

23

24

3.2.4.2.   Aktív pénzeszközkezelés

Aktív pénzeszközkezelés

| (58) | Olaszország szerint a PI likviditása aktív kezelésének konkrét összefüggésében a(z) [...] modell segítséget nyújt a PI-nek az optimális eszközallokáció meghatározásában. Olaszország nagyon óvatos feltételezések alapján közli, hogy a PI számára indokolt volt a négy-öt év átlagos élettartamú eszközallokáció elfogadása. |
| --- | --- |

(58)

Olaszország szerint a PI likviditása aktív kezelésének konkrét összefüggésében a(z) [...] modell segítséget nyújt a PI-nek az optimális eszközallokáció meghatározásában. Olaszország nagyon óvatos feltételezések alapján közli, hogy a PI számára indokolt volt a négy-öt év átlagos élettartamú eszközallokáció elfogadása.

3.2.5.   A postai folyószámlák költsége

A postai folyószámlák költsége

| (59) | A PI ügyfeleinek folyószámláiból származó pénzeszközök gyűjtése és elhelyezése éves költségeinek leírásával kapcsolatban Olaszország azt állítja, hogy a PI analitikus számviteli rendszere lehetővé teszi a PI tevékenysége teljes költségének meghatározását, ugyanakkor az egyes termékek költségeiét nem. Olaszország szerint a PI különbözetei alacsonyabbak a bankszektorban elérteknél. |
| --- | --- |

(59)

A PI ügyfeleinek folyószámláiból származó pénzeszközök gyűjtése és elhelyezése éves költségeinek leírásával kapcsolatban Olaszország azt állítja, hogy a PI analitikus számviteli rendszere lehetővé teszi a PI tevékenysége teljes költségének meghatározását, ugyanakkor az egyes termékek költségeiét nem. Olaszország szerint a PI különbözetei alacsonyabbak a bankszektorban elérteknél.

3.2.6.   A megállapodásban rögzített kamat és az Államkincstár finanszírozási költségei közötti konzisztencia

A megállapodásban rögzített kamat és az Államkincstár finanszírozási költségei közötti konzisztencia

| (60) | Olaszország szerint a megállapodás lehetővé tette a PI számára az Olaszországban elérhető fő finanszírozási eszköz, a kincstárjegyek hozama alapján történő kamatozást. |
| --- | --- |

(60)

Olaszország szerint a megállapodás lehetővé tette a PI számára az Olaszországban elérhető fő finanszírozási eszköz, a kincstárjegyek hozama alapján történő kamatozást.

| (61) | Ezen túlmenően a megállapodás a PI számára hosszú távú kamatlábakhoz kapcsolódó kamatot biztosított, ami összhangban volt a felhalmozott pénzeszközök természetével. A megállapodás az Államkincstárt is védte a kedvezőtlen piaci feltételekkel szemben azzal, hogy lehetővé tette a megállapodás felmondását, ha az az alternatív finanszírozási források költségével össze nem egyeztethetővé vált volna. |
| --- | --- |

(61)

Ezen túlmenően a megállapodás a PI számára hosszú távú kamatlábakhoz kapcsolódó kamatot biztosított, ami összhangban volt a felhalmozott pénzeszközök természetével. A megállapodás az Államkincstárt is védte a kedvezőtlen piaci feltételekkel szemben azzal, hogy lehetővé tette a megállapodás felmondását, ha az az alternatív finanszírozási források költségével össze nem egyeztethetővé vált volna.

| (62) | A megállapodásban rögzített kamat és az Államkincstár finanszírozási költségeinek összehasonlítása alapján Olaszország arra a következtetésre jutott, hogy az Államkincstár közép- és hosszú távú finanszírozásának költsége összhangban volt a megállapodás alapján kapott kamattal. |
| --- | --- |

(62)

A megállapodásban rögzített kamat és az Államkincstár finanszírozási költségeinek összehasonlítása alapján Olaszország arra a következtetésre jutott, hogy az Államkincstár közép- és hosszú távú finanszírozásának költsége összhangban volt a megállapodás alapján kapott kamattal.

| (63) | Ezen túlmenően (i) a kamatlábat Olaszország államadósságához kapcsolódó paraméterekhez igazították (állampapírok), amelyek az Államkincstár tartozásai szempontjából a legmegfelelőbb hivatkozási alapot jelentik; (ii) a finanszírozás stabilitása, amelyet statisztikai modellek igazolnak, valamint a PI által előírt kötelezettség a befektetés időtartamát jórészt állandóvá teszik (figyelmen kívül hagyva az olyan óvintézkedéseket, mint amilyen a lejárat előtti kivét vagy a jogviszony hároméves időtartama, amely megvédi az Államkincstárat a piac előre nem látott változásaitól; továbbá (iii) az Államkincstár által vállalt likviditási kockázat a postai pénzeszközök bizonyított stabilitása miatt korlátozott, és az említett finanszírozás 10 %-ának rövid távú paraméterhez kötésében tükröződik. |
| --- | --- |

(63)

Ezen túlmenően (i) a kamatlábat Olaszország államadósságához kapcsolódó paraméterekhez igazították (állampapírok), amelyek az Államkincstár tartozásai szempontjából a legmegfelelőbb hivatkozási alapot jelentik; (ii) a finanszírozás stabilitása, amelyet statisztikai modellek igazolnak, valamint a PI által előírt kötelezettség a befektetés időtartamát jórészt állandóvá teszik (figyelmen kívül hagyva az olyan óvintézkedéseket, mint amilyen a lejárat előtti kivét vagy a jogviszony hároméves időtartama, amely megvédi az Államkincstárat a piac előre nem látott változásaitól; továbbá (iii) az Államkincstár által vállalt likviditási kockázat a postai pénzeszközök bizonyított stabilitása miatt korlátozott, és az említett finanszírozás 10 %-ának rövid távú paraméterhez kötésében tükröződik.

| (64) | Ami a hitelkamatláb (90 %, melynek (i) 10 %-a a 10 év lejáratú állampapírok hozamához, (ii) 80 %-a pedig a 30 év lejáratú állampapírokhoz kapcsolódik) hosszú távú elemét illeti, Olaszország úgy ítéli meg, hogy a kötelezettség eltért a szabadon kiválasztott és szabadon kezelt állampapírokba való közvetlen befektetésre vonatkozó kötelezettségtől. |
| --- | --- |

(64)

Ami a hitelkamatláb (90 %, melynek (i) 10 %-a a 10 év lejáratú állampapírok hozamához, (ii) 80 %-a pedig a 30 év lejáratú állampapírokhoz kapcsolódik) hosszú távú elemét illeti, Olaszország úgy ítéli meg, hogy a kötelezettség eltért a szabadon kiválasztott és szabadon kezelt állampapírokba való közvetlen befektetésre vonatkozó kötelezettségtől.

3.2.7.   Az Államkincstár által a PI részére biztosított kamat piaci kritériumoknak való megfelelése

Az Államkincstár által a PI részére biztosított kamat piaci kritériumoknak való megfelelése

| (65) | A hitelkamatláb összhangban volt a piaccal, mert a felhalmozott pénzeszközök természetükből adódóan hosszú távúak voltak. Ennek oka a PI ügyfeleinek postai folyószámláin felhalmozott és az Államkincstárnál elhelyezett pénzeszközök stabilitása, valamint az, hogy a kötelezettség időben nem volt korlátozott. Ezenkívül Olaszország úgy vélte, hogy a kötelezettség megakadályozta a PI-t abban, hogy aktív és potenciálisan kedvezőbb pénzeszközkezelést alkalmazzon. A kötelezettség hiányában Olaszország szerint a PI likvid eszközeinek 10 %-át rövid távú kötvényekbe, 90 %-át pedig hosszú távú kötvényekbe fektethette volna. |
| --- | --- |

(65)

A hitelkamatláb összhangban volt a piaccal, mert a felhalmozott pénzeszközök természetükből adódóan hosszú távúak voltak. Ennek oka a PI ügyfeleinek postai folyószámláin felhalmozott és az Államkincstárnál elhelyezett pénzeszközök stabilitása, valamint az, hogy a kötelezettség időben nem volt korlátozott. Ezenkívül Olaszország úgy vélte, hogy a kötelezettség megakadályozta a PI-t abban, hogy aktív és potenciálisan kedvezőbb pénzeszközkezelést alkalmazzon. A kötelezettség hiányában Olaszország szerint a PI likvid eszközeinek 10 %-át rövid távú kötvényekbe, 90 %-át pedig hosszú távú kötvényekbe fektethette volna.

| (66) | A PI-nek fizetett kamat piacnak való megfelelésével kapcsolatban Olaszország rendelkezésre bocsátotta a PI könyvvizsgálóinak véleményét, valamint magánbankok és tanácsadók megerősítő leveleit. A PI könyvvizsgálói szerint a postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök a jellemzőik és növekedési ütemük miatt stabilak voltak. A magánbankok és tanácsadók (25) egyetértettek abban, hogy a PI által a postai folyószámlákon felhalmozott, és az Államkincstárnál betétként elhelyezett pénzeszközök alapján elért hozamok hasonlóak voltak azokhoz a piaci hozamokhoz, amelyeket a PI a megfelelő befektetési és kockázatkezelési stratégia végrehajtásával érhetett volna el. |
| --- | --- |

(66)

A PI-nek fizetett kamat piacnak való megfelelésével kapcsolatban Olaszország rendelkezésre bocsátotta a PI könyvvizsgálóinak véleményét, valamint magánbankok és tanácsadók megerősítő leveleit. A PI könyvvizsgálói szerint a postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök a jellemzőik és növekedési ütemük miatt stabilak voltak. A magánbankok és tanácsadók (25) egyetértettek abban, hogy a PI által a postai folyószámlákon felhalmozott, és az Államkincstárnál betétként elhelyezett pénzeszközök alapján elért hozamok hasonlóak voltak azokhoz a piaci hozamokhoz, amelyeket a PI a megfelelő befektetési és kockázatkezelési stratégia végrehajtásával érhetett volna el.

25

3.2.7.1.   Összehasonlítás a Poste Vita termékeivel elért hozamokkal

Összehasonlítás a Poste Vita termékeivel elért hozamokkal

| (67) | Olaszország úgy véli, hogy az Államkincstárnál betétként elhelyezett pénzeszközökért a PI által kapott kamat összhangban volt a Poste Vita által befektetett pénzeszközök kamatozásával. Olaszország szerint az életbiztosítási kötvények a postai folyószámlához hasonlítható termékek, és az e termékek (pl. a Posta Più) kezeléséből adódó átlagos hozam a 2002–2006 közötti időszakban 4,68 % volt, ami összhangban van a megállapodás szerinti (4,55 %-os) átlagos kamatlábbal. |
| --- | --- |

(67)

Olaszország úgy véli, hogy az Államkincstárnál betétként elhelyezett pénzeszközökért a PI által kapott kamat összhangban volt a Poste Vita által befektetett pénzeszközök kamatozásával. Olaszország szerint az életbiztosítási kötvények a postai folyószámlához hasonlítható termékek, és az e termékek (pl. a Posta Più) kezeléséből adódó átlagos hozam a 2002–2006 közötti időszakban 4,68 % volt, ami összhangban van a megállapodás szerinti (4,55 %-os) átlagos kamatlábbal.

| (68) | Olaszország úgy véli, hogy a postai folyószámlák és az életbiztosítási kötvények összehasonlítható pénzügyi termékek, mert a postai folyószámlák – bár formailag rövid távú termékek – valójában a garantált tőkét és minimális kamatlábat biztosító középtávú pénzügyi eszközökhöz hasonlítanak. |
| --- | --- |

(68)

Olaszország úgy véli, hogy a postai folyószámlák és az életbiztosítási kötvények összehasonlítható pénzügyi termékek, mert a postai folyószámlák – bár formailag rövid távú termékek – valójában a garantált tőkét és minimális kamatlábat biztosító középtávú pénzügyi eszközökhöz hasonlítanak.

3.2.7.2.   Összehasonlítás a La Banque Postale-lal

Összehasonlítás a La Banque Postale-lal

| (69) | Olaszország szerint a La Banque Postale (Franciaország) olyan eszköz-forrás gazdálkodási (ALM-) stratégiát követett, amely a PI által alkalmazotthoz hasonló jellegű statisztikai modellt alkalmazott. |
| --- | --- |

(69)

Olaszország szerint a La Banque Postale (Franciaország) olyan eszköz-forrás gazdálkodási (ALM-) stratégiát követett, amely a PI által alkalmazotthoz hasonló jellegű statisztikai modellt alkalmazott.

La Banque Postale

| (70) | Ez a statisztikai modell meghatározza a postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök stabil és volatilis elemet. A stabil elemet OECD-beli államkötvényekbe, a volatilis elemet pedig rövid távú eszközökbe fektetik. E modell alapján a La Banque Postale folyószámláinak befektetésével (a megállapodás szerinti 3,9 %-os hozamhoz képest) 2005-ben 4,4 %-os hozamot ért el. |
| --- | --- |

(70)

Ez a statisztikai modell meghatározza a postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök stabil és volatilis elemet. A stabil elemet OECD-beli államkötvényekbe, a volatilis elemet pedig rövid távú eszközökbe fektetik. E modell alapján a La Banque Postale folyószámláinak befektetésével (a megállapodás szerinti 3,9 %-os hozamhoz képest) 2005-ben 4,4 %-os hozamot ért el.

La Banque Postale

| (71) | A La Banque Postale példája igazolta, hogy az átlagosan ötéves időtartamú prudenciális ALM alkalmazásával lehetséges a megállapodásban rögzítettnél magasabb befektetési hozamot elérni. |
| --- | --- |

(71)

A La Banque Postale példája igazolta, hogy az átlagosan ötéves időtartamú prudenciális ALM alkalmazásával lehetséges a megállapodásban rögzítettnél magasabb befektetési hozamot elérni.

La Banque Postale

3.2.7.3.   Összehasonlítás alternatív befektetési stratégiákkal (aktív pénzeszközkezelés)

Összehasonlítás alternatív befektetési stratégiákkal (aktív pénzeszközkezelés)

| (72) | Olaszország megküldte a Bizottságnak a(z) [...] által végzett tanulmányt annak bebizonyítására, hogy a megállapodásban előírt kamatozás semmilyen előnyt nem biztosít a PI számára. |
| --- | --- |

(72)

Olaszország megküldte a Bizottságnak a(z) [...] által végzett tanulmányt annak bebizonyítására, hogy a megállapodásban előírt kamatozás semmilyen előnyt nem biztosít a PI számára.

| (73) | A(z) [...]-ról/-ről szóló tanulmány a következő szempontokat vizsgálta:






  a) | Az Államkincstár által a PI-nek fizetett betéti kamat az alábbiak miatt tekinthető tisztességesnek:






  1. | Az elméletileg volatilisabb elem levonása után a betétek várható élettartama túlságosan hosszú, és gyakorlatilag végtelen. |
| --- | --- | --- | --- |

(73)

A(z) [...]-ról/-ről szóló tanulmány a következő szempontokat vizsgálta:

a)

Az Államkincstár által a PI-nek fizetett betéti kamat az alábbiak miatt tekinthető tisztességesnek:

1.

Az elméletileg volatilisabb elem levonása után a betétek várható élettartama túlságosan hosszú, és gyakorlatilag végtelen.

| 2. | A betétállomány jellemzőit jogszabályi rendelkezés értelmében az Államkincstárnak utalják át. |
| --- | --- |

2.

A betétállomány jellemzőit jogszabályi rendelkezés értelmében az Államkincstárnak utalják át.

| 3. | A kincstári kifizetések indexálása 10 %-ban tizenkét hónapra szóló közönséges kincstárjegyeken (a leginkább változó elem), 10 %-ban tíz év lejáratú államkötvényeken (a konzervatívabb feltételezések szerint idővel esetlegesen csökkenő elem), 80 %-ban pedig harminc év lejáratú államkötvényeken alapul. |
| --- | --- |

3.

A kincstári kifizetések indexálása 10 %-ban tizenkét hónapra szóló közönséges kincstárjegyeken (a leginkább változó elem), 10 %-ban tíz év lejáratú államkötvényeken (a konzervatívabb feltételezések szerint idővel esetlegesen csökkenő elem), 80 %-ban pedig harminc év lejáratú államkötvényeken alapul.

| 4. | A kötelezettség alátámasztja a PI és az Államkincstár közötti kapcsolat állandó jellegét. |
| --- | --- |

4.

A kötelezettség alátámasztja a PI és az Államkincstár közötti kapcsolat állandó jellegét.

| 5. | A PI-re betételhelyezőként vonatkozó korlátozások implicit költségeket és terheket foglaltak magukban:






  a) | A kincstári betét nem tekinthető rövid távú, kockázatmentes eszköznek, a PI-nek a pénzeszközei Államkincstárnál történő elhelyezésére vonatkozó állandó kötelezettségére tekintettel. |
| --- | --- | --- |

5.

A PI-re betételhelyezőként vonatkozó korlátozások implicit költségeket és terheket foglaltak magukban:

a)

A kincstári betét nem tekinthető rövid távú, kockázatmentes eszköznek, a PI-nek a pénzeszközei Államkincstárnál történő elhelyezésére vonatkozó állandó kötelezettségére tekintettel.

| b) | Az aktív pénzeszközkezelési stratégiák PI általi alkalmazásának tilalma (a(z) [...] által végzett mennyiségi elemzés célja az általa előírt terhek megállapítása). |
| --- | --- |

b)

Az aktív pénzeszközkezelési stratégiák PI általi alkalmazásának tilalma (a(z) [...] által végzett mennyiségi elemzés célja az általa előírt terhek megállapítása).

| b) | A PI kamatrésének a hasonló magánszektorbeli bankok kamatrésével való összehasonlítása rámutatott arra, hogy a PI lakossági ügyfelektől származó betétének költsége összhangban van a magánszektorbeli bankok lakossági betételhelyezőinek költségeivel. Ezenkívül a magánszektorbeli bankok által a saját finanszírozású betétekből származó elemmel kapcsolatban elért kamatrés számottevően magasabb, mint a PI-é, ami [...] véleménye szerint azt bizonyítja, hogy a PI nem részesült állami támogatásban. |
| --- | --- |

b)

A PI kamatrésének a hasonló magánszektorbeli bankok kamatrésével való összehasonlítása rámutatott arra, hogy a PI lakossági ügyfelektől származó betétének költsége összhangban van a magánszektorbeli bankok lakossági betételhelyezőinek költségeivel. Ezenkívül a magánszektorbeli bankok által a saját finanszírozású betétekből származó elemmel kapcsolatban elért kamatrés számottevően magasabb, mint a PI-é, ami [...] véleménye szerint azt bizonyítja, hogy a PI nem részesült állami támogatásban.

| c) | A PI eszköz/forrás lejárati idők eltérésének hasonló magánszektorbeli szereplőkével történő összehasonlítása szerint a PI betétállománya „gyakorlatilag végtelen” élettartamú, amit óvatosan az összes 60,8 %-ára becsül. A megállapodás értelmében a PI a betétállományának eljárásait alkalmazza egy hosszú távú eszköz, például az Államkincstárnál elhelyezett betét finanszírozására. A magánszektorbeli bankok viselkedéséről való meggyőződés érdekében elemezték az állami szektor finanszírozására szakosodott bankok (például a Dexia, Depfa stb.) számláit. Ezek a bankok hasonló mintázatot mutatnak. Ezek a bankok saját finanszírozásuk mintegy 50 %-át közép-, illetve hosszú távú alapon oldják meg, a fennmaradóakat pedig az EKB-val folytatott visszavásárlási ügyletekből és pénzügyi közvetítők betéteiből finanszírozzák, és finanszírozásukat nem likvid, kormányzatok és önkormányzatok által kibocsátott, közigazgatási eszközökbe fektetik, amelyek általában 10–50 éves lejáratúak. |
| --- | --- |

c)

A PI eszköz/forrás lejárati idők eltérésének hasonló magánszektorbeli szereplőkével történő összehasonlítása szerint a PI betétállománya „gyakorlatilag végtelen” élettartamú, amit óvatosan az összes 60,8 %-ára becsül. A megállapodás értelmében a PI a betétállományának eljárásait alkalmazza egy hosszú távú eszköz, például az Államkincstárnál elhelyezett betét finanszírozására. A magánszektorbeli bankok viselkedéséről való meggyőződés érdekében elemezték az állami szektor finanszírozására szakosodott bankok (például a Dexia, Depfa stb.) számláit. Ezek a bankok hasonló mintázatot mutatnak. Ezek a bankok saját finanszírozásuk mintegy 50 %-át közép-, illetve hosszú távú alapon oldják meg, a fennmaradóakat pedig az EKB-val folytatott visszavásárlási ügyletekből és pénzügyi közvetítők betéteiből finanszírozzák, és finanszírozásukat nem likvid, kormányzatok és önkormányzatok által kibocsátott, közigazgatási eszközökbe fektetik, amelyek általában 10–50 éves lejáratúak.

| d) | A mennyiségi elemzés célja az volt, hogy bizonyítsa annak az aktív pénzeszközkezelésnek az előnyét, amely azon alapult, hogy a PI 2007 márciusától kezdődően euróövezetbeli államkötvények portfóliójába fektetett be. Az elemzés két tényezőt vesz figyelembe, amelyek közül az első a potenciális múltbeli teljesítményt, a második a jövőbeli teljesítményt tekinti át:






  1. | [...] visszamenőlegesen alkalmazott pénzeszközkezelési stratégiák a PI betétportfóliójának kezelésére, az egyik hasonló időtartamú, mint a VaR-módszerrel végrehajtott, [...]-ról/-ről szóló tanulmány portfóliója („referenciaportfólió”), a másik pedig a PI által jelenleg elfogadott kritériumok és befektetési megszorításokat alkalmazó stratégia (a „taktikai” stratégia). Ez utóbbi stratégia automatikus mennyiségi modellen alapul. A taktikai stratégia keretében az elmúlt 10 évben elért hozam a megállapodásban ugyanezen időszakra meghatározott hozamnál évente megközelítőleg 1,62 %-kal magasabb (bár ez nem veszi figyelembe az ügyleti költségeket). A 2005–2006-os időszak két évében elért (2,45 %-os) hozam azonban alacsonyabb volt a megállapodásban foglalt (4,14 %-os) hozamnál. |
| --- | --- | --- |

d)

A mennyiségi elemzés célja az volt, hogy bizonyítsa annak az aktív pénzeszközkezelésnek az előnyét, amely azon alapult, hogy a PI 2007 márciusától kezdődően euróövezetbeli államkötvények portfóliójába fektetett be. Az elemzés két tényezőt vesz figyelembe, amelyek közül az első a potenciális múltbeli teljesítményt, a második a jövőbeli teljesítményt tekinti át:

1.

[...] visszamenőlegesen alkalmazott pénzeszközkezelési stratégiák a PI betétportfóliójának kezelésére, az egyik hasonló időtartamú, mint a VaR-módszerrel végrehajtott, [...]-ról/-ről szóló tanulmány portfóliója („referenciaportfólió”), a másik pedig a PI által jelenleg elfogadott kritériumok és befektetési megszorításokat alkalmazó stratégia (a „taktikai” stratégia). Ez utóbbi stratégia automatikus mennyiségi modellen alapul. A taktikai stratégia keretében az elmúlt 10 évben elért hozam a megállapodásban ugyanezen időszakra meghatározott hozamnál évente megközelítőleg 1,62 %-kal magasabb (bár ez nem veszi figyelembe az ügyleti költségeket). A 2005–2006-os időszak két évében elért (2,45 %-os) hozam azonban alacsonyabb volt a megállapodásban foglalt (4,14 %-os) hozamnál.

| 2. | Ami a jövőt illeti, [...] azonosított néhány olyan pénzeszközkezelési megoldást, amelyet a PI végrehajthat annak érdekében, hogy az államkötvényekben lévő passzív befektetés kínálta hozamnál magasabb hozamot érjen el, további jelentős kockázatok hozzáadása nélkül. A stratégiák bizonyítékaként a(z) [...]-ról/-ről szóló tanulmány az alábbi részletes leírást adja:






  a) | Az államkötvények vételi opciójának értékesítésén alapuló stratégiák, amelyek révén 2008-ban [...] extra hozamot lehet elérni; |
| --- | --- | --- |

2.

Ami a jövőt illeti, [...] azonosított néhány olyan pénzeszközkezelési megoldást, amelyet a PI végrehajthat annak érdekében, hogy az államkötvényekben lévő passzív befektetés kínálta hozamnál magasabb hozamot érjen el, további jelentős kockázatok hozzáadása nélkül. A stratégiák bizonyítékaként a(z) [...]-ról/-ről szóló tanulmány az alábbi részletes leírást adja:

a)

Az államkötvények vételi opciójának értékesítésén alapuló stratégiák, amelyek révén 2008-ban [...] extra hozamot lehet elérni;

| b) | Szintetikus szuverén euróövezetbeli kötvények kialakítása, amivel 2008-ban [...] extra hozamot lehet elérni; |
| --- | --- |

b)

Szintetikus szuverén euróövezetbeli kötvények kialakítása, amivel 2008-ban [...] extra hozamot lehet elérni;

| c) | A portfólión elért, meglévő tőkenyereség egy részének kezelése, amivel 2008-ban [...] extra hozamot lehet elérni; valamint |
| --- | --- |

c)

A portfólión elért, meglévő tőkenyereség egy részének kezelése, amivel 2008-ban [...] extra hozamot lehet elérni; valamint

| d) | Kötvények váltása a portfólióban, amivel 2008-ban [...] extra hozamot lehet elérni. |
| --- | --- |

d)

Kötvények váltása a portfólióban, amivel 2008-ban [...] extra hozamot lehet elérni.

| (74) | A kincstári betétek kamatozásának és az aktív pénzeszközkezelés által kínált kamatozás összehasonlítása tekintetében Olaszország azt állítja, hogy jelentős terjedelmű idősávot – 10 évet – kell figyelembe venni, azon belül pedig legalább egy teljes gazdasági ciklust. A(z) [...] ezért hasonlította össze a megállapodásban előírt hozamot az alternatív stratégiákból származó hozamokkal 10 éves időszakban, nem pedig annál rövidebb időszakban. Ezért a kamatlábak emelkedésekor a fix kamatlábú portfóliók alulteljesítenek a lebegő kamatlábú portfóliókkal szemben; a kamatlábak visszaesésekor fordított a helyzet. |
| --- | --- |

(74)

A kincstári betétek kamatozásának és az aktív pénzeszközkezelés által kínált kamatozás összehasonlítása tekintetében Olaszország azt állítja, hogy jelentős terjedelmű idősávot – 10 évet – kell figyelembe venni, azon belül pedig legalább egy teljes gazdasági ciklust. A(z) [...] ezért hasonlította össze a megállapodásban előírt hozamot az alternatív stratégiákból származó hozamokkal 10 éves időszakban, nem pedig annál rövidebb időszakban. Ezért a kamatlábak emelkedésekor a fix kamatlábú portfóliók alulteljesítenek a lebegő kamatlábú portfóliókkal szemben; a kamatlábak visszaesésekor fordított a helyzet.

| (75) | Olaszország szerint egy tízéves időszak alatt a lebegő kamatlábakon alapuló befektetési portfóliók összehasonlíthatók a fix kamatlábakon alapuló befektetési portfóliókkal, mert a tőkenyereség és -veszteség ellensúlyozza egymást. Egy tízéves időszak alatt a fix kamatlábú portfóliók hozamai lényegében összhangban vannak a lebegő kamatlábú portfóliók hozamával. Az aktív pénzeszközkezelés egyértelműen jobb hozamot eredményez, mint a megállapodásban előírt passzív („parametrikus”) kezelés (például a(z) [...] által javasolt, öt év átlagos élettartamú összehasonlítási referencia hozama összhangban van a megállapodásban foglalt, sokkal hosszabb élettartamú paraméter hozamával). |
| --- | --- |

(75)

Olaszország szerint egy tízéves időszak alatt a lebegő kamatlábakon alapuló befektetési portfóliók összehasonlíthatók a fix kamatlábakon alapuló befektetési portfóliókkal, mert a tőkenyereség és -veszteség ellensúlyozza egymást. Egy tízéves időszak alatt a fix kamatlábú portfóliók hozamai lényegében összhangban vannak a lebegő kamatlábú portfóliók hozamával. Az aktív pénzeszközkezelés egyértelműen jobb hozamot eredményez, mint a megállapodásban előírt passzív („parametrikus”) kezelés (például a(z) [...] által javasolt, öt év átlagos élettartamú összehasonlítási referencia hozama összhangban van a megállapodásban foglalt, sokkal hosszabb élettartamú paraméter hozamával).

| (76) | Ezen túlmenően Olaszország szerint a Bizottságnak különbséget kell tennie a rövid távú kockázat és a hosszabb távú kockázat között. Igaz ugyan, hogy a fix kamatlábú, 10 év lejáratú értékpapírok értéke rövid távon jelentős mértékben változhat, de a teljes tízéves időszak során a fix kamatlábú kötvények megtérülési rátája nagyon megbízható (mert fix). Egy tízéves időszak alatt a fix kamatlábú portfóliók hozama összességében azt mutatja, hogy összhangban van a lebegő kamatlábú portfóliók hozamával, bár a lebegő kamatlábú portfóliók kockázatosabbak (mert a kamatlábak éves változásaitól függnek). |
| --- | --- |

(76)

Ezen túlmenően Olaszország szerint a Bizottságnak különbséget kell tennie a rövid távú kockázat és a hosszabb távú kockázat között. Igaz ugyan, hogy a fix kamatlábú, 10 év lejáratú értékpapírok értéke rövid távon jelentős mértékben változhat, de a teljes tízéves időszak során a fix kamatlábú kötvények megtérülési rátája nagyon megbízható (mert fix). Egy tízéves időszak alatt a fix kamatlábú portfóliók hozama összességében azt mutatja, hogy összhangban van a lebegő kamatlábú portfóliók hozamával, bár a lebegő kamatlábú portfóliók kockázatosabbak (mert a kamatlábak éves változásaitól függnek).

| (77) | Ezenkívül rugalmas és a piacon rendelkezésre álló valamennyi pénzügyi eszközt igénybe vevő valódi alternatív befektetéskezelés növeli a megállapodásban előírthoz hasonló passzív befektetések eredményeinél jobb eredmények elérésének lehetőségét. |
| --- | --- |

(77)

Ezenkívül rugalmas és a piacon rendelkezésre álló valamennyi pénzügyi eszközt igénybe vevő valódi alternatív befektetéskezelés növeli a megállapodásban előírthoz hasonló passzív befektetések eredményeinél jobb eredmények elérésének lehetőségét.

| (78) | Olaszország továbbá rámutatott, hogy a megállapodásnak az Államkincstárral való megkötésekor a kamatlábak jövőbeli alakulása és a megállapodás időtartama nem volt ismert. A változó paraméterekre vonatkozó választási lehetőség Olaszország szerint gazdaságilag észszerű volt, mert mindkét fél, a PI és a Pénzügyminisztérium számára is méltányos volt. Az, hogy a megállapodást három év elteltével felül lehetett vizsgálni és minden évben fel lehetett mondani, lehetővé tette a két fél számára, hogy visszalépjen a megállapodástól, ha a kamatozás tisztességtelenné vagy nem konzisztenssé vált volna a piaci kamatlábak alakulása miatt. |
| --- | --- |

(78)

Olaszország továbbá rámutatott, hogy a megállapodásnak az Államkincstárral való megkötésekor a kamatlábak jövőbeli alakulása és a megállapodás időtartama nem volt ismert. A változó paraméterekre vonatkozó választási lehetőség Olaszország szerint gazdaságilag észszerű volt, mert mindkét fél, a PI és a Pénzügyminisztérium számára is méltányos volt. Az, hogy a megállapodást három év elteltével felül lehetett vizsgálni és minden évben fel lehetett mondani, lehetővé tette a két fél számára, hogy visszalépjen a megállapodástól, ha a kamatozás tisztességtelenné vagy nem konzisztenssé vált volna a piaci kamatlábak alakulása miatt.

| (79) | A(z) [...]-ról/-ről szóló tanulmány megjegyzi továbbá, hogy a kötelezettség haszonáldozati költségeket és kockázatokat keletkeztetett a PI számára azzal, hogy korlátozta a befektetési opcióinak spektrumát. Az Államkincstárnál elhelyezett betét kizárólag Olaszország hitelkockázatához kapcsolódik, ami megakadályozza a PI-t abban, hogy változatos befektetési lehetőséget keressen az európai államkötvénypiacon. Ezenkívül ezt a hitelkockázatot a lejárat előtti visszaváltási joggal nem rendelkező betét lejárati idejének hosszú távú jellege miatt fokozta a likviditási kockázat. |
| --- | --- |

(79)

A(z) [...]-ról/-ről szóló tanulmány megjegyzi továbbá, hogy a kötelezettség haszonáldozati költségeket és kockázatokat keletkeztetett a PI számára azzal, hogy korlátozta a befektetési opcióinak spektrumát. Az Államkincstárnál elhelyezett betét kizárólag Olaszország hitelkockázatához kapcsolódik, ami megakadályozza a PI-t abban, hogy változatos befektetési lehetőséget keressen az európai államkötvénypiacon. Ezenkívül ezt a hitelkockázatot a lejárat előtti visszaváltási joggal nem rendelkező betét lejárati idejének hosszú távú jellege miatt fokozta a likviditási kockázat.

| (80) | Olaszország azzal indokolja a megállapodás szerinti (lebegő kamatlábakon alapuló) mechanizmus és a(z) [...] általi (fix kamatlábakon alapuló) aktív kezelés előnyének bizonyítását célzó automatikus mennyiségi modellek közötti összehasonlítást, hogy a kötvényekkel kereskedő piaci szereplők, valamint a PI 2007 óta folytatott szokásos gyakorlata fix kamatlábú értékpapírokba való befektetést követel. Hozzáteszik, hogy a megállapodás szerinti mechanizmus és az RBS által alkalmazott mennyiségi modellek közötti összehasonlítást az aktív és passzív pénzeszközkezelés közötti összehasonlítás tükrében kell elemezni, nem pedig a lebegő kamatlábakon és a fix kamatlábakon alapuló két kamatozási mechanizmus alapján. |
| --- | --- |

(80)

Olaszország azzal indokolja a megállapodás szerinti (lebegő kamatlábakon alapuló) mechanizmus és a(z) [...] általi (fix kamatlábakon alapuló) aktív kezelés előnyének bizonyítását célzó automatikus mennyiségi modellek közötti összehasonlítást, hogy a kötvényekkel kereskedő piaci szereplők, valamint a PI 2007 óta folytatott szokásos gyakorlata fix kamatlábú értékpapírokba való befektetést követel. Hozzáteszik, hogy a megállapodás szerinti mechanizmus és az RBS által alkalmazott mennyiségi modellek közötti összehasonlítást az aktív és passzív pénzeszközkezelés közötti összehasonlítás tükrében kell elemezni, nem pedig a lebegő kamatlábakon és a fix kamatlábakon alapuló két kamatozási mechanizmus alapján.

| (81) | Végezetül Olaszország arra az álláspontra helyezkedik, hogy a megállapodásban foglalt mechanizmus, amely a postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök volatilis elemére rövid távú kamatlábakat alkalmaz, megfelelően becsüli meg az Államkincstár által viselt tényleges likviditási kockázatot. |
| --- | --- |

(81)

Végezetül Olaszország arra az álláspontra helyezkedik, hogy a megállapodásban foglalt mechanizmus, amely a postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök volatilis elemére rövid távú kamatlábakat alkalmaz, megfelelően becsüli meg az Államkincstár által viselt tényleges likviditási kockázatot.

3.2.8.   Az ABI észrevételeire adott válaszok

Az ABI észrevételeire adott válaszok

| (82) | Olaszország szerint az Államkincstárnál elhelyezett betét kamata a betétek stabilitása miatt nem tekinthető rövid távú kamatnak (pl. tizenkét hónapos kincstárjegyek kamatlába). |
| --- | --- |

(82)

Olaszország szerint az Államkincstárnál elhelyezett betét kamata a betétek stabilitása miatt nem tekinthető rövid távú kamatnak (pl. tizenkét hónapos kincstárjegyek kamatlába).

| (83) | Olaszország szerint 2005 referenciaévnek való tekintése (ahogyan azt az ABI tette) félrevezető elemzést eredményez, mert a rövid távú kamatlábak 2005-ben voltak a mélypontjukon. |
| --- | --- |

(83)

Olaszország szerint 2005 referenciaévnek való tekintése (ahogyan azt az ABI tette) félrevezető elemzést eredményez, mert a rövid távú kamatlábak 2005-ben voltak a mélypontjukon.

| (84) | Ami azt az összehasonlítást illeti, amelyet az ABI végzett a CDP által az államnál elhelyezett pénzeszközeinek kamatozásával kapcsolatban (a hathavi lebegő kamatláb a hat hónap lejáratú közönséges kincstárjegyek hozamának, valamint a havi Rendistato-indexnek az egyszerű számtani átlagával egyenlő), Olaszország azt állítja, hogy a CDP nem hasonlítható össze a PI-vel, mivel eltérő a struktúrája, az üzleti tevékenysége, eltérőek a célkitűzései, az ügyletei, a szervezeti felépítése és a befektetési politikái. Olaszország szerint továbbá mivel a havi Rendistato-index közép-, illetve hosszú távú kamatlábat jelent, az ABI ellentmond önmagának, amikor azzal érvel, hogy a PI Államkincstárnál betétként elhelyezett pénzeszközeinek rövid távú paraméterek szerint kellene kamatozniuk. |
| --- | --- |

(84)

Ami azt az összehasonlítást illeti, amelyet az ABI végzett a CDP által az államnál elhelyezett pénzeszközeinek kamatozásával kapcsolatban (a hathavi lebegő kamatláb a hat hónap lejáratú közönséges kincstárjegyek hozamának, valamint a havi Rendistato-indexnek az egyszerű számtani átlagával egyenlő), Olaszország azt állítja, hogy a CDP nem hasonlítható össze a PI-vel, mivel eltérő a struktúrája, az üzleti tevékenysége, eltérőek a célkitűzései, az ügyletei, a szervezeti felépítése és a befektetési politikái. Olaszország szerint továbbá mivel a havi Rendistato-index közép-, illetve hosszú távú kamatlábat jelent, az ABI ellentmond önmagának, amikor azzal érvel, hogy a PI Államkincstárnál betétként elhelyezett pénzeszközeinek rövid távú paraméterek szerint kellene kamatozniuk.

| (85) | Olaszország azt is megjegyzi, hogy az Államkincstár betéteinek egyedülállósága miatt nehéz egyetlen helyettesítő eszközt találni. A felhalmozott pénzeszközök stabilitása ugyanakkor lehetővé teszi, hogy az Államkincstárnál elhelyezett pénzeszközök betéteit össze lehessen hasonlítani a főként hosszú távú kötvényekkel felhalmozott pénzeszközökkel. A postai folyószámlák stabilitása a rövid távú (12 hónapos) kincstárjegyekkel való összehasonlítást feleslegessé teszi. |
| --- | --- |

(85)

Olaszország azt is megjegyzi, hogy az Államkincstár betéteinek egyedülállósága miatt nehéz egyetlen helyettesítő eszközt találni. A felhalmozott pénzeszközök stabilitása ugyanakkor lehetővé teszi, hogy az Államkincstárnál elhelyezett pénzeszközök betéteit össze lehessen hasonlítani a főként hosszú távú kötvényekkel felhalmozott pénzeszközökkel. A postai folyószámlák stabilitása a rövid távú (12 hónapos) kincstárjegyekkel való összehasonlítást feleslegessé teszi.

4.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

4.1.   A támogatás fennállása

A támogatás fennállása

| (86) | Annak tisztázására, hogy valamely intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy (i) a rendszert az állam biztosítja-e állami forrásokon keresztül, (ii) a rendszer biztosít-e gazdasági előnyt, (iii) a rendszer – bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítésével – képes-e torzítani a versenyt, (iv) a rendszer befolyásolja-e a tagállamok közötti kereskedelmet. Ahhoz, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, e feltételek mindegyikének teljesülnie kell. |
| --- | --- |

(86)

Annak tisztázására, hogy valamely intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy (i) a rendszert az állam biztosítja-e állami forrásokon keresztül, (ii) a rendszer biztosít-e gazdasági előnyt, (iii) a rendszer – bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítésével – képes-e torzítani a versenyt, (iv) a rendszer befolyásolja-e a tagállamok közötti kereskedelmet. Ahhoz, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, e feltételek mindegyikének teljesülnie kell.

| (87) | A 2013. évi ítéletében a Törvényszék hatályon kívül helyezte a 2008. évi határozatot. Nevezetesen a Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibát követett el azzal, hogy a megállapodás szerinti kamatláb és az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára biztosított kamatláb közötti pozitív különbség alapján megállapította, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősült. Annak érdekében, hogy igazolni lehessen, hogy az intézkedés valóban gazdasági előnnyel jár, a Bizottságnak egyértelműen bizonyítania kellett volna, hogy a kötelezettség hiányában a PI észszerűen nem tudott volna a megállapodásban rögzítettel azonos mértékű vagy annál magasabb megtérülést szerezni azzal, ha a postai folyószámlákból származó betéteket befekteti a piacon. |
| --- | --- |

(87)

A 2013. évi ítéletében a Törvényszék hatályon kívül helyezte a 2008. évi határozatot. Nevezetesen a Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibát követett el azzal, hogy a megállapodás szerinti kamatláb és az óvatos magánszektorbeli hitelfelvevő számára biztosított kamatláb közötti pozitív különbség alapján megállapította, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősült. Annak érdekében, hogy igazolni lehessen, hogy az intézkedés valóban gazdasági előnnyel jár, a Bizottságnak egyértelműen bizonyítania kellett volna, hogy a kötelezettség hiányában a PI észszerűen nem tudott volna a megállapodásban rögzítettel azonos mértékű vagy annál magasabb megtérülést szerezni azzal, ha a postai folyószámlákból származó betéteket befekteti a piacon.

| (88) | Ennek megfelelően ez az értékelés azt vizsgálja, hogy a gazdasági előny biztosítására sor került-e, mivel amennyiben nem, az intézkedés nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(88)

Ennek megfelelően ez az értékelés azt vizsgálja, hogy a gazdasági előny biztosítására sor került-e, mivel amennyiben nem, az intézkedés nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

| (89) | A Bizottság úgy véli, hogy a megállapodás és a kötelezettség hiányában a PI számára elérhető alternatív befektetések közötti összehasonlításnak megfelelően figyelembe kell vennie a befektetésekkel járó kockázatot és a befektetéseknek a PI forrásaiból (azaz az összesített ügyfélbetétekből) eredő kockázatokkal való kölcsönhatásait integrált eszköz-/forráskezelési szempontból. Az összehasonlítást ezt követően vagy a megállapodás szerint elérhető megtérülés és a megállapodáshoz hasonló kockázati szinttel rendelkező befektetések megtérülései vagy a kockázattal kiigazított megtérülések között kell elvégezni. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság úgy véli, hogy a megállapodás és a kötelezettség hiányában a PI számára elérhető alternatív befektetések közötti összehasonlításnak megfelelően figyelembe kell vennie a befektetésekkel járó kockázatot és a befektetéseknek a PI forrásaiból (azaz az összesített ügyfélbetétekből) eredő kockázatokkal való kölcsönhatásait integrált eszköz-/forráskezelési szempontból. Az összehasonlítást ezt követően vagy a megállapodás szerint elérhető megtérülés és a megállapodáshoz hasonló kockázati szinttel rendelkező befektetések megtérülései vagy a kockázattal kiigazított megtérülések között kell elvégezni.

| (90) | A Bizottság emlékeztet továbbá, hogy a megállapodás által a PI számára biztosított lehetséges előnyök elemzését előzetesen kell elvégezni. Az alternatív befektetések szerint elérhető megtérülések becslését a felek számára a megállapodás elfogadásakor rendelkezésre álló információk alapján kell elvégezni. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság emlékeztet továbbá, hogy a megállapodás által a PI számára biztosított lehetséges előnyök elemzését előzetesen kell elvégezni. Az alternatív befektetések szerint elérhető megtérülések becslését a felek számára a megállapodás elfogadásakor rendelkezésre álló információk alapján kell elvégezni.

| (91) | A Bizottság először felülvizsgálta az Olaszország által benyújtott, a 3.2.7. szakaszban összefoglalt összehasonlításokat. Olaszország szerint az alternatív befektetések, amelyek a kötelezettség hiányában a PI számára elérhetők lettek volna, a megállapodáshoz hasonló vagy annál magasabb megtérülést kínáltak, és ez igazolja, hogy a megállapodás semmilyen előnyt nem jelentett a PI számára. A Bizottság megállapította, hogy e javasolt alternatív befektetések esetében nem bizonyított, hogy kockázati szempontból összehasonlíthatók a megállapodással. Ennek eredményeként nem képezhetik a Törvényszék által ismertetett értékelés alapját, mivel nem teszik lehetővé annak érdemi megállapítását, hogy a PI-nek volt-e előnye a megállapodás alapján.






  — | A PI biztosítási tevékenységeinek összehasonlító elemzésében (lásd a (67)–(68) preambulumbekezdést) Olaszország azt állítja, azonban nem bizonyítja, hogy az életbiztosítási kötvények összehasonlíthatók a postai folyószámlákkal, és az e termékek alapján végzett befektetések kockázatai összehasonlíthatók a megállapodással kapcsolatos kockázatokkal. |
| --- | --- | --- |

(91)

A Bizottság először felülvizsgálta az Olaszország által benyújtott, a 3.2.7. szakaszban összefoglalt összehasonlításokat. Olaszország szerint az alternatív befektetések, amelyek a kötelezettség hiányában a PI számára elérhetők lettek volna, a megállapodáshoz hasonló vagy annál magasabb megtérülést kínáltak, és ez igazolja, hogy a megállapodás semmilyen előnyt nem jelentett a PI számára. A Bizottság megállapította, hogy e javasolt alternatív befektetések esetében nem bizonyított, hogy kockázati szempontból összehasonlíthatók a megállapodással. Ennek eredményeként nem képezhetik a Törvényszék által ismertetett értékelés alapját, mivel nem teszik lehetővé annak érdemi megállapítását, hogy a PI-nek volt-e előnye a megállapodás alapján.

—

A PI biztosítási tevékenységeinek összehasonlító elemzésében (lásd a (67)–(68) preambulumbekezdést) Olaszország azt állítja, azonban nem bizonyítja, hogy az életbiztosítási kötvények összehasonlíthatók a postai folyószámlákkal, és az e termékek alapján végzett befektetések kockázatai összehasonlíthatók a megállapodással kapcsolatos kockázatokkal.

| — | A La Banque Postale befektetési stratégiájának összehasonlító elemzésében (lásd a (69)–(71) preambulumbekezdést) Olaszország nem bizonyítja, hogy a La Banque Postale forrásprofilja megegyezik a PI-ével, vagy hogy a La Banque Postale befektetési profilja hasonlít a PI megállapodás szerinti befektetési profiljához. |
| --- | --- |

—

A La Banque Postale befektetési stratégiájának összehasonlító elemzésében (lásd a (69)–(71) preambulumbekezdést) Olaszország nem bizonyítja, hogy a La Banque Postale forrásprofilja megegyezik a PI-ével, vagy hogy a La Banque Postale befektetési profilja hasonlít a PI megállapodás szerinti befektetési profiljához.

La Banque Postale

La Banque Postale

La Banque Postale

| — | Az egyéb befektetési stratégiák összehasonlító elemzésében, ahogyan az a(z) [...]-ról/-ről szóló tanulmányban szerepel (lásd a (72)–(81) preambulumbekezdést) a PI forrásprofilja megfelelően van figyelembe véve a(z) [...] által végzett értékeléssel összhangban (lásd az (53)–(58) preambulumbekezdést), és szintetikus kockázati mérték, azaz a megtérülések volatilitása tapasztalható. A Bizottság mindazonáltal megjegyezte, hogy a javasolt alternatív befektetések más kockázati szinttel rendelkeztek, mint a megállapodásban foglaltak, és ezért ezeknek az alternatív befektetéseknek a megtérülése – ha nem kockázattal kiigazított – nem hasonlítható össze a megállapodás szerint elérhető megtérüléssel. |
| --- | --- |

—

Az egyéb befektetési stratégiák összehasonlító elemzésében, ahogyan az a(z) [...]-ról/-ről szóló tanulmányban szerepel (lásd a (72)–(81) preambulumbekezdést) a PI forrásprofilja megfelelően van figyelembe véve a(z) [...] által végzett értékeléssel összhangban (lásd az (53)–(58) preambulumbekezdést), és szintetikus kockázati mérték, azaz a megtérülések volatilitása tapasztalható. A Bizottság mindazonáltal megjegyezte, hogy a javasolt alternatív befektetések más kockázati szinttel rendelkeztek, mint a megállapodásban foglaltak, és ezért ezeknek az alternatív befektetéseknek a megtérülése – ha nem kockázattal kiigazított – nem hasonlítható össze a megállapodás szerint elérhető megtérüléssel.

| (92) | Olaszország ezenkívül azt állította, hogy a PI előzetes előnyének hiánya abból ered, hogy mind a PI, mind pedig az állam számára minden évben lehetséges volt a megállapodás felmondása abban az esetben, ha a kamatozás tisztességtelenné vált volna (lásd a (78) preambulumbekezdést). Mindazonáltal a Bizottság úgy vélte, hogy ez a lehetőség nem zárta ki a PI potenciális előnyét. A lehetőség nem terjedt ki az első évre, és Olaszország számára nem volt kötelező, hogy a következő években éljen vele, még akkor sem, ha az praktikus lett volna. |
| --- | --- |

(92)

Olaszország ezenkívül azt állította, hogy a PI előzetes előnyének hiánya abból ered, hogy mind a PI, mind pedig az állam számára minden évben lehetséges volt a megállapodás felmondása abban az esetben, ha a kamatozás tisztességtelenné vált volna (lásd a (78) preambulumbekezdést). Mindazonáltal a Bizottság úgy vélte, hogy ez a lehetőség nem zárta ki a PI potenciális előnyét. A lehetőség nem terjedt ki az első évre, és Olaszország számára nem volt kötelező, hogy a következő években éljen vele, még akkor sem, ha az praktikus lett volna.

| (93) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az Olaszország által ismertetett érvek nem elegendők ahhoz, hogy érdemi módon meg lehessen állapítani, hogy a megállapodás előnyös volt-e a PI számára. A Bizottság ezt követően a Törvényszék által az ügyben ismertetett értékelést alkalmazta. Ebből a célból a Bizottság megbecsülte a megállapodás hiányában elérhető alternatív befektetési stratégiák átfogó készlete által kínált, várható megtérüléseket/kockázatokat. Az ezekkel a kérdésekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtás érdekében a Bizottság pályázati eljárás során a Perugiai Egyetemet választotta, amelynek szakértői 2015 novemberében véleményt készítettek („szakvélemény”). |
| --- | --- |

(93)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az Olaszország által ismertetett érvek nem elegendők ahhoz, hogy érdemi módon meg lehessen állapítani, hogy a megállapodás előnyös volt-e a PI számára. A Bizottság ezt követően a Törvényszék által az ügyben ismertetett értékelést alkalmazta. Ebből a célból a Bizottság megbecsülte a megállapodás hiányában elérhető alternatív befektetési stratégiák átfogó készlete által kínált, várható megtérüléseket/kockázatokat. Az ezekkel a kérdésekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtás érdekében a Bizottság pályázati eljárás során a Perugiai Egyetemet választotta, amelynek szakértői 2015 novemberében véleményt készítettek („szakvélemény”).

4.2.   A szakvélemény összefoglalása

A szakvélemény összefoglalása

| (94) | A szakvélemény megvizsgálja a PI által a kötelezettség alapján végzett befektetést, amelynek hozama tekintetében a megállapodás az irányadó, valamint a lehetséges alternatív piaci befektetési stratégiákat, amelyeket a PI a kötelezettség hiányában választhatott volna a 2005–2007-es időszakban a postai folyószámlákon keresztül felhalmozott pénzeszközök tekintetében. A szakvélemény továbbá a kizárólag a befektetés idején a PI számára elérhető információk használatával becslést készített a vonatkozó kockázati/megtérülési profilokról. |
| --- | --- |

(94)

A szakvélemény megvizsgálja a PI által a kötelezettség alapján végzett befektetést, amelynek hozama tekintetében a megállapodás az irányadó, valamint a lehetséges alternatív piaci befektetési stratégiákat, amelyeket a PI a kötelezettség hiányában választhatott volna a 2005–2007-es időszakban a postai folyószámlákon keresztül felhalmozott pénzeszközök tekintetében. A szakvélemény továbbá a kizárólag a befektetés idején a PI számára elérhető információk használatával becslést készített a vonatkozó kockázati/megtérülési profilokról.

| (95) | A szakvélemény azt szimulálja, hogy a PI forrásai (azaz betétei) várhatóan miként alakulnak az idővel. Mivel ezek a források a betételhelyezők követelései, a PI csak azokat fektetheti be, amelyeket a betételhelyezők nem vonnak vissza. Ennek következtében a szakértők megbecsülik az úgynevezett forrásmintázatokat („LP”), amelyek modellezik a PI számára bizonyos időszak alatt várhatóan elérhető pénzeszközök összegét, amelyet a PI befektethet. Ehhez a becsléshez a szakvélemény megkülönbözteti a források stabil és volatilis elemeit. A becsült LP szerint csak a stabil elemeket lehet rövid vagy hosszú távú lejárati idejű pénzeszközökbe fektetni. |
| --- | --- |

(95)

A szakvélemény azt szimulálja, hogy a PI forrásai (azaz betétei) várhatóan miként alakulnak az idővel. Mivel ezek a források a betételhelyezők követelései, a PI csak azokat fektetheti be, amelyeket a betételhelyezők nem vonnak vissza. Ennek következtében a szakértők megbecsülik az úgynevezett forrásmintázatokat („LP”), amelyek modellezik a PI számára bizonyos időszak alatt várhatóan elérhető pénzeszközök összegét, amelyet a PI befektethet. Ehhez a becsléshez a szakvélemény megkülönbözteti a források stabil és volatilis elemeit. A becsült LP szerint csak a stabil elemeket lehet rövid vagy hosszú távú lejárati idejű pénzeszközökbe fektetni.

| (96) | A szakvélemény két forrásmintázatot – az LP1-et és az LP2-t – vesz figyelembe, amelyek a betétek stabil elemének kezelésében térnek el (azaz annak az elemnek a kezelésében, amely a modellezési feltételezések szerint a következő 30 évben nem vonható vissza). A szakvélemény mindkét forgatókönyv esetén azt feltételezi, hogy a felhalmozott pénzeszközök teljes összege csökkenni fog idővel a folyószámlabetétek visszavonása miatt. Az LP1 a 30 évnél hosszabb modellezett lejárati idővel rendelkező kiáramlásokat a 30 éves időszak alatt arányosan osztja el. Az LP2 a 30 évnél hosszabb modellezett lejárati idővel rendelkező valamennyi kiáramlást a 30. évhez rendeli. A szakvélemény feltételezése szerint a különbség jelentős, mivel az összes betét nagyjából 60 %-a 30 évnél hosszabb kiáramlási dátummal rendelkezik a modell szerint. Ezen az alapon az LP1 szerint a kiáramlásokra az első és 30. év között rendszeresen kerül sor, míg az LP2 szerint a kiáramlások csupán 40 %-ára kerül sor az első és 30. év között, és 60 %-ára csak a 30. évben. |
| --- | --- |

(96)

A szakvélemény két forrásmintázatot – az LP1-et és az LP2-t – vesz figyelembe, amelyek a betétek stabil elemének kezelésében térnek el (azaz annak az elemnek a kezelésében, amely a modellezési feltételezések szerint a következő 30 évben nem vonható vissza). A szakvélemény mindkét forgatókönyv esetén azt feltételezi, hogy a felhalmozott pénzeszközök teljes összege csökkenni fog idővel a folyószámlabetétek visszavonása miatt. Az LP1 a 30 évnél hosszabb modellezett lejárati idővel rendelkező kiáramlásokat a 30 éves időszak alatt arányosan osztja el. Az LP2 a 30 évnél hosszabb modellezett lejárati idővel rendelkező valamennyi kiáramlást a 30. évhez rendeli. A szakvélemény feltételezése szerint a különbség jelentős, mivel az összes betét nagyjából 60 %-a 30 évnél hosszabb kiáramlási dátummal rendelkezik a modell szerint. Ezen az alapon az LP1 szerint a kiáramlásokra az első és 30. év között rendszeresen kerül sor, míg az LP2 szerint a kiáramlások csupán 40 %-ára kerül sor az első és 30. év között, és 60 %-ára csak a 30. évben.

| (97) | Azzal kapcsolatban, hogy a két forrásmintázat közül melyik a megfelelőbb feltételezés, a szakvélemény szerint a kevésbé konzervatív LP2-es forrásmintázat a megfelelőbb. E következtetés alátámasztására a szakvélemény kifejti, hogy a PI eltér a tipikus kereskedelmi bankoktól a tekintetben, hogy (i) a PI-re nem vonatkozik a bankokra alkalmazandó prudenciális szabályozás és ezáltal a hosszabb távú befektetések magasabb tőkeszintjére vonatkozó követelmény, és (ii) a PI esetében nem áll fenn a tömeges visszavonásokra és likviditási válságokra vonatkozó, a tipikus bankokéval azonos kockázat, mivel a PI a befektetők jelentős része számára egyet jelent Olaszországgal. A szakvélemény szerint ez a felfogás összhangban van azzal az elvárással, amely szerint likviditási válság esetén Olaszország kénytelen lenne finanszírozni a PI fizetésképtelenségét annak érdekében, hogy elkerülje azt a fertőző hatást, amely az állami adósság teljes készlete hitelképességének romlásához vezet. |
| --- | --- |

(97)

Azzal kapcsolatban, hogy a két forrásmintázat közül melyik a megfelelőbb feltételezés, a szakvélemény szerint a kevésbé konzervatív LP2-es forrásmintázat a megfelelőbb. E következtetés alátámasztására a szakvélemény kifejti, hogy a PI eltér a tipikus kereskedelmi bankoktól a tekintetben, hogy (i) a PI-re nem vonatkozik a bankokra alkalmazandó prudenciális szabályozás és ezáltal a hosszabb távú befektetések magasabb tőkeszintjére vonatkozó követelmény, és (ii) a PI esetében nem áll fenn a tömeges visszavonásokra és likviditási válságokra vonatkozó, a tipikus bankokéval azonos kockázat, mivel a PI a befektetők jelentős része számára egyet jelent Olaszországgal. A szakvélemény szerint ez a felfogás összhangban van azzal az elvárással, amely szerint likviditási válság esetén Olaszország kénytelen lenne finanszírozni a PI fizetésképtelenségét annak érdekében, hogy elkerülje azt a fertőző hatást, amely az állami adósság teljes készlete hitelképességének romlásához vezet.

i

ii

| (98) | A Bizottság megjegyzi, hogy a szakvélemény szerint a PI által az Államkincstár számláján elhelyezett pénzeszközök jellegüket tekintve de facto nem rövid távúak. A pénzeszközök rövid távú jellegét az ABI javasolta, amely szerint az Államkincstár betéte kamatozásának meg kellett felelnie a rövid távú jellegének ((45) preambulumbekezdés). A Bizottság ugyanakkor emlékeztet, hogy a PI által az Államkincstárnál elhelyezett pénzeszközök hosszú távú jellege a szakvélemény értékelése szerint nem elegendő az állami támogatás hiányának megállapítására. A 2013. évi ítéletben előírt értékelés szerint a kötelezettség szerinti és a kötelezettség nélküli megtérülés/kockázat érdemi összehasonlítása szükséges ahhoz, hogy hatékonyan meg lehessen állapítani, hogy az intézkedést biztosított-e előnyt a PI számára. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság megjegyzi, hogy a szakvélemény szerint a PI által az Államkincstár számláján elhelyezett pénzeszközök jellegüket tekintve de facto nem rövid távúak. A pénzeszközök rövid távú jellegét az ABI javasolta, amely szerint az Államkincstár betéte kamatozásának meg kellett felelnie a rövid távú jellegének ((45) preambulumbekezdés). A Bizottság ugyanakkor emlékeztet, hogy a PI által az Államkincstárnál elhelyezett pénzeszközök hosszú távú jellege a szakvélemény értékelése szerint nem elegendő az állami támogatás hiányának megállapítására. A 2013. évi ítéletben előírt értékelés szerint a kötelezettség szerinti és a kötelezettség nélküli megtérülés/kockázat érdemi összehasonlítása szükséges ahhoz, hogy hatékonyan meg lehessen állapítani, hogy az intézkedést biztosított-e előnyt a PI számára.

de facto

| (99) | Ennek megfelelően a szakvélemény dinamikus kamatlábmodellt hoz létre, amely lehetővé teszi, hogy a kötvények árát ki lehessen számítani a jövőben bármikor a kamatláb hozamgörbéjének modellje alapján. A szakvélemény három kamatláb-forgatókönyvet vesz számításba: a megállapodás idején fennálló hozamgörbéhez viszonyítva állandó (stabil), növekvő és csökkenő kamatlábakat. |
| --- | --- |

(99)

Ennek megfelelően a szakvélemény dinamikus kamatlábmodellt hoz létre, amely lehetővé teszi, hogy a kötvények árát ki lehessen számítani a jövőben bármikor a kamatláb hozamgörbéjének modellje alapján. A szakvélemény három kamatláb-forgatókönyvet vesz számításba: a megállapodás idején fennálló hozamgörbéhez viszonyítva állandó (stabil), növekvő és csökkenő kamatlábakat.

| (100) | A szakvélemény ezt követően megvizsgálja a PI által a kötelezettség szerint vállalt és a megállapodással szabályozott hozammal rendelkező tényleges befektetés kockázati-megtérülési jellemzőit. Itt a kockázat, amely teljes mértékben a kamatláb változásaiból ered, amelyek kihatnak a megállapodás szerinti megfelelő kamatozási ráta kiszámításához használt kötvényárakra, rendkívül alacsony. Valóban, a kockázati szint az állandó kamatláb esetén 0,11 %, a növekvő esetén 0,17 %, míg a csökkenő esetén 0,06 %. |
| --- | --- |

(100)

A szakvélemény ezt követően megvizsgálja a PI által a kötelezettség szerint vállalt és a megállapodással szabályozott hozammal rendelkező tényleges befektetés kockázati-megtérülési jellemzőit. Itt a kockázat, amely teljes mértékben a kamatláb változásaiból ered, amelyek kihatnak a megállapodás szerinti megfelelő kamatozási ráta kiszámításához használt kötvényárakra, rendkívül alacsony. Valóban, a kockázati szint az állandó kamatláb esetén 0,11 %, a növekvő esetén 0,17 %, míg a csökkenő esetén 0,06 %.

| (101) | Az elérhető befektetési stratégiák tekintetében a PI a befektetés idején csak euróövezetbeli, befektetésre ajánlott kötvényekbe fektethetett be. Ennek megfelelően a szakértők különböző lejárati idejű olasz államkötvényeken alapuló stratégiákat és az euróövezetbeli államkötvényeket alkalmazó stratégiát vesz figyelembe az összehasonlításnál. |
| --- | --- |

(101)

Az elérhető befektetési stratégiák tekintetében a PI a befektetés idején csak euróövezetbeli, befektetésre ajánlott kötvényekbe fektethetett be. Ennek megfelelően a szakértők különböző lejárati idejű olasz államkötvényeken alapuló stratégiákat és az euróövezetbeli államkötvényeket alkalmazó stratégiát vesz figyelembe az összehasonlításnál.

| (102) | Az elérhető befektetési stratégiák vizsgálata során a szakvélemény két fő kockázatot vesz számításba: a PI eszközeinek (olasz államkötvények) és forrásainak (a betétek) lejárati idejében fennálló különbségből eredő kockázatokat, valamint Olaszország államcsődjének kockázatát. |
| --- | --- |

(102)

Az elérhető befektetési stratégiák vizsgálata során a szakvélemény két fő kockázatot vesz számításba: a PI eszközeinek (olasz államkötvények) és forrásainak (a betétek) lejárati idejében fennálló különbségből eredő kockázatokat, valamint Olaszország államcsődjének kockázatát.

| (103) | Az eszközök és források lejárati idejével kapcsolatos különbség vagy ellentmondás likviditási kockázatot teremt (azaz annak kockázatát, hogy a PI nem rendelkezik elegendő likvid eszközzel ahhoz, hogy eleget tegyen a betételhelyezők adott időben benyújtott visszavonási kérelmeinek). Ez a likviditási kockázat azonban arra korlátozódik, amikor az eszközöket (azaz az olasz államkötvényeket) könnyű eladni. Ha a PI-nek ezeket a kötvényeket a lejárati idejük előtt el kell adnia, a piaci árat az akkor érvényes kamatláb határozná meg, és ezáltal a PI esetében fennállna a kamatlábnak való kitettség kockázata, ami potenciális tőkenyereséghez vagy -veszteséghez vezetne. Ezt a kockázatot a szakvélemény pontosan lemodellezi. |
| --- | --- |

(103)

Az eszközök és források lejárati idejével kapcsolatos különbség vagy ellentmondás likviditási kockázatot teremt (azaz annak kockázatát, hogy a PI nem rendelkezik elegendő likvid eszközzel ahhoz, hogy eleget tegyen a betételhelyezők adott időben benyújtott visszavonási kérelmeinek). Ez a likviditási kockázat azonban arra korlátozódik, amikor az eszközöket (azaz az olasz államkötvényeket) könnyű eladni. Ha a PI-nek ezeket a kötvényeket a lejárati idejük előtt el kell adnia, a piaci árat az akkor érvényes kamatláb határozná meg, és ezáltal a PI esetében fennállna a kamatlábnak való kitettség kockázata, ami potenciális tőkenyereséghez vagy -veszteséghez vezetne. Ezt a kockázatot a szakvélemény pontosan lemodellezi.

| (104) | Az államcsőddel kapcsolatos kockázat tekintetében a szakvélemény rámutat arra, hogy a PI a megállapodás szerint is viseli az Olaszország államcsődjével járó kockázatot. A szakvélemény ezért arra a megállapításra jut, hogy a modellben az olasz államkötvények használata ugyanazt az államcsődkockázatot teszi szükségessé mindegyik stratégia esetén, és pontos modellezés nélkül „like-for-like” összehasonlítást alkalmaz. |
| --- | --- |

(104)

Az államcsőddel kapcsolatos kockázat tekintetében a szakvélemény rámutat arra, hogy a PI a megállapodás szerint is viseli az Olaszország államcsődjével járó kockázatot. A szakvélemény ezért arra a megállapításra jut, hogy a modellben az olasz államkötvények használata ugyanazt az államcsődkockázatot teszi szükségessé mindegyik stratégia esetén, és pontos modellezés nélkül „like-for-like” összehasonlítást alkalmaz.

| (105) | A szakvélemény öt különböző stratégiát elemez:






  — | Az első befektetési stratégia a „buy-and-hold” stratégia. E szerint a PI megvásárolja az olasz államkötvényeket és a lejáratukig megtartja azokat. A szakvélemény feltételezése szerint ezek a kötvények valamennyi lejárati idő esetén (azaz bármilyen időszakra) elérhetőek, és árazásuk a modellezett hozamgörbének megfelelően alakul. Mivel a megfelelő kötvények úgy vásárolhatók meg, hogy pontosan megfeleljenek az eszközök lejárati idejének, a stratégia az eszközök és források lejárati idejének tökéletes egyezéséhez vezet, így ebben a stratégiában egyáltalán nem áll fenn a kamatlábkockázat. |
| --- | --- | --- |

(105)

A szakvélemény öt különböző stratégiát elemez:

—

Az első befektetési stratégia a „buy-and-hold” stratégia. E szerint a PI megvásárolja az olasz államkötvényeket és a lejáratukig megtartja azokat. A szakvélemény feltételezése szerint ezek a kötvények valamennyi lejárati idő esetén (azaz bármilyen időszakra) elérhetőek, és árazásuk a modellezett hozamgörbének megfelelően alakul. Mivel a megfelelő kötvények úgy vásárolhatók meg, hogy pontosan megfeleljenek az eszközök lejárati idejének, a stratégia az eszközök és források lejárati idejének tökéletes egyezéséhez vezet, így ebben a stratégiában egyáltalán nem áll fenn a kamatlábkockázat.

| — | A második stratégia hasonlít az elsőre, azonban nem alkalmazza azt a feltételezést, amely szerint a kötvények bármilyen időszakra elérhetőek. Így a PI viseli az összes kamatlábkockázatot, mivel betétkiáramlások várhatók olyan időszakokban, amikor a piacon nincs elérhető kötvény a fedezésükre. A PI ezért kénytelen lehet hosszabb lejárati idejű kötvényekbe fektetni, és a lejárati idő előtt eladni őket, hogy fedezze a várható betétkiáramlásokat, ami bizonyos szintű tőkenyereségi vagy -veszteségi kockázathoz vezet. |
| --- | --- |

—

A második stratégia hasonlít az elsőre, azonban nem alkalmazza azt a feltételezést, amely szerint a kötvények bármilyen időszakra elérhetőek. Így a PI viseli az összes kamatlábkockázatot, mivel betétkiáramlások várhatók olyan időszakokban, amikor a piacon nincs elérhető kötvény a fedezésükre. A PI ezért kénytelen lehet hosszabb lejárati idejű kötvényekbe fektetni, és a lejárati idő előtt eladni őket, hogy fedezze a várható betétkiáramlásokat, ami bizonyos szintű tőkenyereségi vagy -veszteségi kockázathoz vezet.

| — | A harmadik stratégia szintén „buy-and-hold” stratégia, azonban önkéntes stratégiai különbséget vezet be a kötvények és a betétek lejárati ideje között. Ebben az esetben a lejárati időbeli különbséget a PI hozza létre azzal, hogy a várt betétkiáramlásoknál hosszabb lejárati idejű eszközökbe fektet be. A PI ezzel vállalja a kamatlábkockázatot, amely azzal jár, hogy a hosszabb lejárati idejű kötvény magasabb hozamáért cserébe a vonatkozó betétkövetelés fedezése érdekében el kell adnia az alátámasztó kötvényt, amikor ilyen követelés merül fel. |
| --- | --- |

—

A harmadik stratégia szintén „buy-and-hold” stratégia, azonban önkéntes stratégiai különbséget vezet be a kötvények és a betétek lejárati ideje között. Ebben az esetben a lejárati időbeli különbséget a PI hozza létre azzal, hogy a várt betétkiáramlásoknál hosszabb lejárati idejű eszközökbe fektet be. A PI ezzel vállalja a kamatlábkockázatot, amely azzal jár, hogy a hosszabb lejárati idejű kötvény magasabb hozamáért cserébe a vonatkozó betétkövetelés fedezése érdekében el kell adnia az alátámasztó kötvényt, amikor ilyen követelés merül fel.

| — | A negyedik stratégia dinamikus kereskedelmi stratégia, amely esetén a PI dinamikusan veszi meg és adja el a kötvényeket. A PI a postai folyószámlák révén felhalmozott valamennyi pénzeszközt valamilyen konkrét lejárati idejű kötvénybe fekteti –öt-, tíz- vagy húszéves lejárati idejű kötvényekbe –, eladja 15 nappal később, és ismételten befekteti az összeget egy ugyanolyan lejárati idejű másik kötvénybe (azaz az újonnan megvásárolt kötvény az eladottnál 15 nappal később jár le). Mivel a betétek kiáramlását csak egy adott év végén kell figyelembe venni, a bármelyik évben befektetett összeg a kiáramlások tekintetében állandónak minősül, és csak a kamatlábak változásával kapcsolatban változik. Az e stratégia hozamának éves aránya ezért független a forrásmintázattól. |
| --- | --- |

—

A negyedik stratégia dinamikus kereskedelmi stratégia, amely esetén a PI dinamikusan veszi meg és adja el a kötvényeket. A PI a postai folyószámlák révén felhalmozott valamennyi pénzeszközt valamilyen konkrét lejárati idejű kötvénybe fekteti –öt-, tíz- vagy húszéves lejárati idejű kötvényekbe –, eladja 15 nappal később, és ismételten befekteti az összeget egy ugyanolyan lejárati idejű másik kötvénybe (azaz az újonnan megvásárolt kötvény az eladottnál 15 nappal később jár le). Mivel a betétek kiáramlását csak egy adott év végén kell figyelembe venni, a bármelyik évben befektetett összeg a kiáramlások tekintetében állandónak minősül, és csak a kamatlábak változásával kapcsolatban változik. Az e stratégia hozamának éves aránya ezért független a forrásmintázattól.

| — | Ötödik stratégiaként a tanulmány azt vizsgálja, hogy a PI teljes mértékben hosszú távú, euróövezetbeli államkötvényindexbe fektet. Ez az index a 10 évnél hosszabb lejárati idejű euróövezetbeli államkötvényeket foglalja magában (és nem csak az olasz államkötvényeket). Ez a stratégia eltér a korábbi stratégiák keretétől, mivel a mögöttes hitelkockázat nemcsak az olasz államkötvényekkel kapcsolatos, hanem az euróövezetbeli államkötvények elegyével is. E további kockázat fedezésére további modellezési feltételezések készültek. A betétkiáramlásokat itt is csak egy adott év végén kell figyelembe venni, ezáltal az éves megtérülés független a forrásmintázattól. |
| --- | --- |

—

Ötödik stratégiaként a tanulmány azt vizsgálja, hogy a PI teljes mértékben hosszú távú, euróövezetbeli államkötvényindexbe fektet. Ez az index a 10 évnél hosszabb lejárati idejű euróövezetbeli államkötvényeket foglalja magában (és nem csak az olasz államkötvényeket). Ez a stratégia eltér a korábbi stratégiák keretétől, mivel a mögöttes hitelkockázat nemcsak az olasz államkötvényekkel kapcsolatos, hanem az euróövezetbeli államkötvények elegyével is. E további kockázat fedezésére további modellezési feltételezések készültek. A betétkiáramlásokat itt is csak egy adott év végén kell figyelembe venni, ezáltal az éves megtérülés független a forrásmintázattól.

| (106) | A szakvélemény szimulálja az öt befektetési stratégiát. A kockázati-megtérülési profil becslésére az euróövezetbeli államkötvényekre vonatkozó stratégiát leszámítva valamennyi stratégia esetében három különböző kamatláb-forgatókönyv alapján kerül sor: az állandó, a növekvő és a csökkenő kamatlábak alapján. |
| --- | --- |

(106)

A szakvélemény szimulálja az öt befektetési stratégiát. A kockázati-megtérülési profil becslésére az euróövezetbeli államkötvényekre vonatkozó stratégiát leszámítva valamennyi stratégia esetében három különböző kamatláb-forgatókönyv alapján kerül sor: az állandó, a növekvő és a csökkenő kamatlábak alapján.

| (107) | Végezetül a szakvélemény megvizsgálja, milyen befektetési stratégiát alkalmazott a PI, amikor a pénzeszközök 2007-ben mentesültek a kötelezettség alól. A szakvélemény rámutat arra, hogy a pénzeszközöket ötéves euróövezetbeli államkötvényekbe fektették, valamint a modell alapján meghatározza az ilyen befektetésre jellemző kockázatot és megtérülést. A szakvélemény megállapítja, hogy a stratégia nem volt optimális, mivel alacsonyabb megtérüléshez és magasabb kockázathoz (0,65 %) vezetett, mint amelyet az alternatív beruházási stratégiák alkalmazásával lehetett volna elérni. |
| --- | --- |

(107)

Végezetül a szakvélemény megvizsgálja, milyen befektetési stratégiát alkalmazott a PI, amikor a pénzeszközök 2007-ben mentesültek a kötelezettség alól. A szakvélemény rámutat arra, hogy a pénzeszközöket ötéves euróövezetbeli államkötvényekbe fektették, valamint a modell alapján meghatározza az ilyen befektetésre jellemző kockázatot és megtérülést. A szakvélemény megállapítja, hogy a stratégia nem volt optimális, mivel alacsonyabb megtérüléshez és magasabb kockázathoz (0,65 %) vezetett, mint amelyet az alternatív beruházási stratégiák alkalmazásával lehetett volna elérni.

| (108) | Az összes befektetési stratégia kockázati-megtérülési profiljának elemzését követően a szakértők a portfólióárazási elméletet alkalmazták annak megállapítására, hogy a PI számára a kötelezettség alapján kötelező és a megállapodással szabályozott hozammal rendelkező befektetés valóban nyújtott-e gazdasági előnyt a PI számára (azaz a megállapodás szerint a befektetés kockázatának figyelembevételével elért megtérülés magasabb-e, mint az ugyanolyan kockázati szinten alternatív befektetésekkel elérhető megtérülés). |
| --- | --- |

(108)

Az összes befektetési stratégia kockázati-megtérülési profiljának elemzését követően a szakértők a portfólióárazási elméletet alkalmazták annak megállapítására, hogy a PI számára a kötelezettség alapján kötelező és a megállapodással szabályozott hozammal rendelkező befektetés valóban nyújtott-e gazdasági előnyt a PI számára (azaz a megállapodás szerint a befektetés kockázatának figyelembevételével elért megtérülés magasabb-e, mint az ugyanolyan kockázati szinten alternatív befektetésekkel elérhető megtérülés).

| (109) | Ebből a célból a szakvélemény az összes elérhető befektetés kockázati-megtérülési jellemzőit egyetlen befektetési funkció alá vonta össze, amely kifejezi az elérhető piaci megtérülést a vállalt kockázatnak megfelelően. Amennyiben a megállapodás kockázati-megtérülési jellemzői a funkció felettiek (azaz, ha a megállapodás szerint a PI a piacon elérhetőnél magasabb megtérülést ért volna el ugyanolyan kockázat mellett), akkor arra a megállapításra kell jutni, hogy az előny fennállt. |
| --- | --- |

(109)

Ebből a célból a szakvélemény az összes elérhető befektetés kockázati-megtérülési jellemzőit egyetlen befektetési funkció alá vonta össze, amely kifejezi az elérhető piaci megtérülést a vállalt kockázatnak megfelelően. Amennyiben a megállapodás kockázati-megtérülési jellemzői a funkció felettiek (azaz, ha a megállapodás szerint a PI a piacon elérhetőnél magasabb megtérülést ért volna el ugyanolyan kockázat mellett), akkor arra a megállapításra kell jutni, hogy az előny fennállt.

| (110) | E megfontolások alapján a szakvélemény megállapítja, hogy csak az LP1-es konzervatív forrásmintázat használatával és csak a kamatlábak növekedése mellett nyújtott a megállapodás a PI számára magasabb hozamot. E forgatókönyv szerint, figyelembe véve, hogy a PI később készen állt arra, hogy elfogadja a 0,65 %-os kockázatot, az előny csupán 0,29 százalékpontot jelentett volna. Az LP2 szerint semmilyen előny nem lett volna biztosított egyik kamatláb-forgatókönyv alapján sem. |
| --- | --- |

(110)

E megfontolások alapján a szakvélemény megállapítja, hogy csak az LP1-es konzervatív forrásmintázat használatával és csak a kamatlábak növekedése mellett nyújtott a megállapodás a PI számára magasabb hozamot. E forgatókönyv szerint, figyelembe véve, hogy a PI később készen állt arra, hogy elfogadja a 0,65 %-os kockázatot, az előny csupán 0,29 százalékpontot jelentett volna. Az LP2 szerint semmilyen előny nem lett volna biztosított egyik kamatláb-forgatókönyv alapján sem.

4.3.   A szakvélemény Bizottság általi értékelése

A szakvélemény Bizottság általi értékelése

| (111) | A Bizottság a szakvéleményben foglalt konkrét feltételezések vagy értelmezések tekintetében úgy véli, hogy egyes forgatókönyvek valószínűbbek, mint mások. A Bizottság különösen nem ért egyet az LP2-es forrásmintázat alkalmazásával. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság a szakvéleményben foglalt konkrét feltételezések vagy értelmezések tekintetében úgy véli, hogy egyes forgatókönyvek valószínűbbek, mint mások. A Bizottság különösen nem ért egyet az LP2-es forrásmintázat alkalmazásával.

| (112) | A Bizottság megjegyzi, hogy a szakvélemény a 2013. évi ítéletben kértnek megfelelően csak azokat az információkat használja, amelyek a megállapodás megkötése előtt elérhetőek voltak, kivéve a PI által a kötelezettség után elfogadott, 0,65 %-os kockázati szintre való hivatkozás esetén. A Bizottság nem ért egyet azzal, hogy a 0,65 %-os kockázati szintet alkalmazzák annak a kötelezettség hiányában várt megtérülés megbecsüléséhez. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság megjegyzi, hogy a szakvélemény a 2013. évi ítéletben kértnek megfelelően csak azokat az információkat használja, amelyek a megállapodás megkötése előtt elérhetőek voltak, kivéve a PI által a kötelezettség után elfogadott, 0,65 %-os kockázati szintre való hivatkozás esetén. A Bizottság nem ért egyet azzal, hogy a 0,65 %-os kockázati szintet alkalmazzák annak a kötelezettség hiányában várt megtérülés megbecsüléséhez.

| (113) | A forrásmintázat kiválasztása egyrészt fontos hatással van a különböző befektetési stratégiák várható hozamára. Ahogyan az a (96)–(97) preambulumbekezdésekben szerepel, jelentős különbségek vannak az LP1 vagy az LP2 alkalmazásából eredő, betétkiáramlásokkal kapcsolatos feltételezések terén. A PI betéteinek átlagos élettartama – azaz a betétek elérhetőségének súlyozott átlagideje – jelentős mértékben eltérő lehet, nagyjából kilenc és tizennégy év között alakulhat az LP1 és az LP2 esetén. |
| --- | --- |

(113)

A forrásmintázat kiválasztása egyrészt fontos hatással van a különböző befektetési stratégiák várható hozamára. Ahogyan az a (96)–(97) preambulumbekezdésekben szerepel, jelentős különbségek vannak az LP1 vagy az LP2 alkalmazásából eredő, betétkiáramlásokkal kapcsolatos feltételezések terén. A PI betéteinek átlagos élettartama – azaz a betétek elérhetőségének súlyozott átlagideje – jelentős mértékben eltérő lehet, nagyjából kilenc és tizennégy év között alakulhat az LP1 és az LP2 esetén.

| (114) | A Bizottság megjegyzi, hogy mind az LP1, mind pedig az LP2 szerinti időtartam meghaladja az Európai Bankhatóság („EBH”) által a nem lejáró források, például a betétek modellezésére javasolt ötéves maximális időtartamot. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság megjegyzi, hogy mind az LP1, mind pedig az LP2 szerinti időtartam meghaladja az Európai Bankhatóság („EBH”) által a nem lejáró források, például a betétek modellezésére javasolt ötéves maximális időtartamot.

| (115) | A Bizottság megvizsgálta a PI betétei átlagos időtartamának kérdését, amely időtartamot a 2013. évi ítélet alapján előírt értékeléshez kell használni. Úgy véli, hogy az LP2 látszólag az indokoltnál jelentősen optimistább az ügyfélbetétek várható átlagos megőrzési idejével kapcsolatban. Mindazonáltal a PI ügyfélbetéteinek időtartama a gyakorlatban meghaladhatja az EBH által javasolt öt évet, ahogyan arra a szakvélemény rámutat. Értékelésében a Bizottság az alábbi megfontolásokat vette figyelembe:






  a) | Az EBH ötéves betétidőtartamra vonatkozó ajánlásait csak 2015-ben adták ki, mivel a likviditáskezeléssel kapcsolatos szabályozói követelmények megerősödtek. |
| --- | --- | --- |

(115)

A Bizottság megvizsgálta a PI betétei átlagos időtartamának kérdését, amely időtartamot a 2013. évi ítélet alapján előírt értékeléshez kell használni. Úgy véli, hogy az LP2 látszólag az indokoltnál jelentősen optimistább az ügyfélbetétek várható átlagos megőrzési idejével kapcsolatban. Mindazonáltal a PI ügyfélbetéteinek időtartama a gyakorlatban meghaladhatja az EBH által javasolt öt évet, ahogyan arra a szakvélemény rámutat. Értékelésében a Bizottság az alábbi megfontolásokat vette figyelembe:

a)

Az EBH ötéves betétidőtartamra vonatkozó ajánlásait csak 2015-ben adták ki, mivel a likviditáskezeléssel kapcsolatos szabályozói követelmények megerősödtek.

| b) | Az EBA jelenlegi ajánlásai alapján, ha a betétgyűjtő intézmény igazolni tudja, hogy pontosan modellezte a betétek átárazási profilját (26), akkor hosszabb időtartam is megfelelőnek tekinthető. |
| --- | --- |

b)

Az EBA jelenlegi ajánlásai alapján, ha a betétgyűjtő intézmény igazolni tudja, hogy pontosan modellezte a betétek átárazási profilját (26), akkor hosszabb időtartam is megfelelőnek tekinthető.

26

| c) | Ahogyan azt Olaszország is jelzi (lásd az (53)–(56) preambulumbekezdést), a postai bankok ügyfeleinek profilja tekinthető stabilabbnak, mint a tipikus kereskedelmi bankok ügyfeleié. Valóban, a postai bankok átlagos vagy átlag alatti jövedelemmel rendelkező vagy idősebb ügyfelek számára lehetnek vonzóak, akik kevésbé foglalkoznak a kamatlábbal. Ennek eredményeként a PI betétidőtartama várhatóan meghaladhatja az EBH által ajánlott öt évet. |
| --- | --- |

c)

Ahogyan azt Olaszország is jelzi (lásd az (53)–(56) preambulumbekezdést), a postai bankok ügyfeleinek profilja tekinthető stabilabbnak, mint a tipikus kereskedelmi bankok ügyfeleié. Valóban, a postai bankok átlagos vagy átlag alatti jövedelemmel rendelkező vagy idősebb ügyfelek számára lehetnek vonzóak, akik kevésbé foglalkoznak a kamatlábbal. Ennek eredményeként a PI betétidőtartama várhatóan meghaladhatja az EBH által ajánlott öt évet.

| d) | A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy a szakvéleményben és a (96)–(97) preambulumbekezdésben szereplő érvek nem elegendők ahhoz, hogy indokolttá tegyék az LP2 előnyben részesítését az LP1-gyel szemben. A szakvélemény szerint az LP2 ebben a konkrét esetben azért indokolt, mert a PI-re nem vonatkozik a bankokra alkalmazandó prudenciális szabályozás, és a befektetők jelentős része a PI-t Olaszországgal azonosítja. A Bizottság azonban úgy véli, hogy:






  1. | a PI-re vonatkozó szabályozói tőkekövetelmények hiánya önmagában nem hat ki a betételhelyezők viselkedésére, különösen nem abban az értelemben, hogy növelné a PI-nél elhelyezett betéteik időtartamát; |
| --- | --- | --- |

d)

A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy a szakvéleményben és a (96)–(97) preambulumbekezdésben szereplő érvek nem elegendők ahhoz, hogy indokolttá tegyék az LP2 előnyben részesítését az LP1-gyel szemben. A szakvélemény szerint az LP2 ebben a konkrét esetben azért indokolt, mert a PI-re nem vonatkozik a bankokra alkalmazandó prudenciális szabályozás, és a befektetők jelentős része a PI-t Olaszországgal azonosítja. A Bizottság azonban úgy véli, hogy:

1.

a PI-re vonatkozó szabályozói tőkekövetelmények hiánya önmagában nem hat ki a betételhelyezők viselkedésére, különösen nem abban az értelemben, hogy növelné a PI-nél elhelyezett betéteik időtartamát;

| 2. | nem várható, hogy a befektetők a PI kockázati profilját az Olaszországéval megegyezőnek tartsák. Valójában ha azt feltételezzük, hogy Olaszország kénytelen lenne finanszírozni a PI fizetésképtelenségét, ahogyan azt a szakvélemény sugallja, az önmagában implicit garancia formájában nyújtott állami támogatást jelentene. |
| --- | --- |

2.

nem várható, hogy a befektetők a PI kockázati profilját az Olaszországéval megegyezőnek tartsák. Valójában ha azt feltételezzük, hogy Olaszország kénytelen lenne finanszírozni a PI fizetésképtelenségét, ahogyan azt a szakvélemény sugallja, az önmagában implicit garancia formájában nyújtott állami támogatást jelentene.

| (116) | A fentiek alapján a Bizottság az LP1-et fogadja el reális feltételezésként annak meghatározásakor, hogy a PI milyen óvatos befektetési stratégiát követett volna a kötelezettség hiányában az érintett időszak alatt. |
| --- | --- |

(116)

A fentiek alapján a Bizottság az LP1-et fogadja el reális feltételezésként annak meghatározásakor, hogy a PI milyen óvatos befektetési stratégiát követett volna a kötelezettség hiányában az érintett időszak alatt.

| (117) | A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a szakvélemény szerint a megállapodás várt kamatlába csak a növekvő kamatláb esetén magasabb, mint az alternatív befektetési stratégiák várható hozama, 0,29 százalékponttal (lásd a (110) preambulumbekezdést). Mindazonáltal a 0,29 százalékpont kiszámítására a 0,65 %-os kockázati szinten várható piaci megtérülés összehasonlításával került sor, míg a megállapodás szerinti megtérülés növekvő kamatláb esetén 0,17 %-os kockázati szintet mutatott. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a szakvélemény szerint a megállapodás várt kamatlába csak a növekvő kamatláb esetén magasabb, mint az alternatív befektetési stratégiák várható hozama, 0,29 százalékponttal (lásd a (110) preambulumbekezdést). Mindazonáltal a 0,29 százalékpont kiszámítására a 0,65 %-os kockázati szinten várható piaci megtérülés összehasonlításával került sor, míg a megállapodás szerinti megtérülés növekvő kamatláb esetén 0,17 %-os kockázati szintet mutatott.

| (118) | A Bizottság nem talált semmilyen elfogadható indokot a különböző kockázati szintű hozamok összehasonlítására, különösen mivel az alkalmazott, 0,65 %-os kockázati szintet a szakvéleményben úgy számították ki, hogy azt a befektetési stratégiát vették figyelembe, amelyet a PI a kötelezettség visszavonása után alkalmazott (lásd a (104) preambulumbekezdést). Ez azonban nem tűnik megfelelőnek egy olyan módszertan esetén, amelynek csak az előzetesen elérhető információkat kell figyelembe vennie. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság nem talált semmilyen elfogadható indokot a különböző kockázati szintű hozamok összehasonlítására, különösen mivel az alkalmazott, 0,65 %-os kockázati szintet a szakvéleményben úgy számították ki, hogy azt a befektetési stratégiát vették figyelembe, amelyet a PI a kötelezettség visszavonása után alkalmazott (lásd a (104) preambulumbekezdést). Ez azonban nem tűnik megfelelőnek egy olyan módszertan esetén, amelynek csak az előzetesen elérhető információkat kell figyelembe vennie.

| (119) | Az elérhető piaci hozam kiszámítása érdekében a megállapodás szerinti kamatlábbal való összehasonlításhoz használt kockázati szintnek ezért meg kell egyeznie a megállapodás kockázati szintjével, azaz állandó kamatláb esetén 0,11 %-nak, növekvő kamatláb esetén 0,17 %-nak és csökkenő kamatláb esetén 0,06 %-nak kell lennie. |
| --- | --- |

(119)

Az elérhető piaci hozam kiszámítása érdekében a megállapodás szerinti kamatlábbal való összehasonlításhoz használt kockázati szintnek ezért meg kell egyeznie a megállapodás kockázati szintjével, azaz állandó kamatláb esetén 0,11 %-nak, növekvő kamatláb esetén 0,17 %-nak és csökkenő kamatláb esetén 0,06 %-nak kell lennie.

| (120) | Ennek alapján a Bizottság megjegyzi, hogy az LP1 esetében a megállapodás szerinti várható előny növekvő kamatláb esetén ezért nagyjából 0,5 százalékpontnak felelne meg, nem pedig 0,29 százalékpontnak. Az állandó és csökkenő kamatlábak esetén az elérhető piaci hozam továbbra is magasabb lenne, mint a megállapodás szerinti hozam, az állandó kamatlábak esetén nagyjából 0,15 százalékponttal, a csökkenő kamatlábak esetén pedig 0,4 százalékponttal. |
| --- | --- |

(120)

Ennek alapján a Bizottság megjegyzi, hogy az LP1 esetében a megállapodás szerinti várható előny növekvő kamatláb esetén ezért nagyjából 0,5 százalékpontnak felelne meg, nem pedig 0,29 százalékpontnak. Az állandó és csökkenő kamatlábak esetén az elérhető piaci hozam továbbra is magasabb lenne, mint a megállapodás szerinti hozam, az állandó kamatlábak esetén nagyjából 0,15 százalékponttal, a csökkenő kamatlábak esetén pedig 0,4 százalékponttal.

4.4.   Következtetés

Következtetés

| (121) | A megállapodás szerint elvárható kamatláb alacsonyabb, mint az alternatív befektetési stratégiák várható hozama állandó kamatláb és hasonló kockázati szintek esetén a kötelezettség hiányában. Ennek eredményeként a megállapodás szerinti kamatláb nem jelentett azonnali előnyt a PI számára. |
| --- | --- |

(121)

A megállapodás szerint elvárható kamatláb alacsonyabb, mint az alternatív befektetési stratégiák várható hozama állandó kamatláb és hasonló kockázati szintek esetén a kötelezettség hiányában. Ennek eredményeként a megállapodás szerinti kamatláb nem jelentett azonnali előnyt a PI számára.

| (122) | A Bizottságnak nincs oka azt feltételezni, hogy a PI vagy Olaszország észszerűen számíthatott volna valamilyen konkrét kamatlábmozgásra a megállapodás megkötése idején. Ennek megfelelően, ha ugyanazt a valószínűségi szintet alkalmazzuk a három kamatláb-forgatókönyv esetén (azaz a csökkenő, állandó és növekvő kamatlábak esetén), a megállapodás szerint várható kamatláb marginálisan alacsonyabb, mint az ugyanolyan kockázati szinten a kötelezettség hiányában alkalmazható alternatív befektetési stratégiák várható hozama. Ennek értelmében a megállapodás nem jelentett előnyt a PI számára. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottságnak nincs oka azt feltételezni, hogy a PI vagy Olaszország észszerűen számíthatott volna valamilyen konkrét kamatlábmozgásra a megállapodás megkötése idején. Ennek megfelelően, ha ugyanazt a valószínűségi szintet alkalmazzuk a három kamatláb-forgatókönyv esetén (azaz a csökkenő, állandó és növekvő kamatlábak esetén), a megállapodás szerint várható kamatláb marginálisan alacsonyabb, mint az ugyanolyan kockázati szinten a kötelezettség hiányában alkalmazható alternatív befektetési stratégiák várható hozama. Ennek értelmében a megállapodás nem jelentett előnyt a PI számára.

| (123) | Ennek alapján a Bizottság megállapítja, hogy nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték annak megállapítására, hogy a PI a megállapodás szerint előnyben részesült. |
| --- | --- |

(123)

Ennek alapján a Bizottság megállapítja, hogy nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték annak megállapítására, hogy a PI a megállapodás szerint előnyben részesült.

5.   Következtetés

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Olasz Köztársaság nemzeti hatóságai által a 2005. december 23-i 266. sz. törvény és a megállapodás alapján 2005–2007 között a Poste Italiane részére fizetett kamat nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak.

2. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2019. augusztus 2-án.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

az Európai Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 290., 2006.11.29., 8. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  A Bizottság határozata (2008. július 16.) a Poste Italiane által a Pénzügyminisztériumnál vezetett folyószámlák kamatozása érdekében Olaszország által végrehajtott állami támogatási rendszerről (C 42/06 (korábbi NN 52/06)) (HL L 64., 2009.3.10., 4. o.).

3

(4)  A Törvényszék ítélete, Poste Italiane SpA kontra Bizottság, T-525/08, ECLI:EU:T:2013:481.

4

Poste Italiane SpA kontra Bizottság

(5)  http://ec.europa.eu/competition/calls/tenders_closed.html, hiv.: COMP/2014/017.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/39/EK irányelve (2002. június 10.) a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások verseny számára való további megnyitása tekintetében történő módosításáról (HL L 176., 2002.7.5., 21. o.).

6

(7)  Az egyetemes szolgáltatás legfeljebb 2 kg tömegű levélpostai küldemények és címzett nyomtatványok, valamint legfeljebb 20 kg tömegű postacsomagok továbbítását, továbbá ajánlott és biztosított küldeményekhez kapcsolódó szolgáltatásokat foglal magában.

7

(8)  A 2003. szeptember 30-i 269. sz. törvényrendelet 5. cikke és a 2003. november 24-i 326. sz. átalakítási törvény szerint a CDP-ben fennálló részvényeket Olaszországra ruházták át. Ezenkívül a banki alapítványok és egyéb állami vagy magánfelek összesítve csak a CDP tőkéjének kisebbségi részével rendelkezhetnek.

8

(9)  A postai folyószámla-szolgáltatást alapvetően az 1945. november 22-i törvényerejű rendelettel (G.U. 12., 1946. január 15.) módosított, 1917. évi törvény (G.U. 219., 1917. szeptember 6.) szabályozza. 2003-ig ez a jogszabály úgy rendelkezett, hogy a postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközöket a CDP-nél vezetett számlán kell betétként elhelyezni, amelynek kamata megegyezik a CDP által végzett pénzügyi tevékenység után kapott kamattal, amely 0,15 százalékpontnál kevesebb. A 2003. december 5-i törvényerejű rendelet alapján az Államkincstár a CDP helyébe lépett.

9

(10)  Közzététel helye: a G.U. 302, 2005. december 29., „supplemento ordinario” 211.

10

(11)  Közzététel helye: a G.U. 288, 2003. december 12.

11

(12)  A megállapodás végrehajtását a 2006. április 3-i miniszteri rendelet hagyta jóvá.

12

(13)  BTP: Buoni del Tesoro Poliennali.

13

(14)  BOT: Buoni ordinari del Tesoro.

14

(15)  Közzététel helye: a G.U. 299, 2006. december 27.

15

(16)  Olaszország szerint a magánügyfelekhez tartozó postai folyószámlákon felhalmozott pénzeszközök összege a postai folyószámlákon gyűjtött pénzeszközök teljes összegének nagyjából 70–75 %-át teszi ki.

16

(17)  2013. évi határozat, 65. pont: „
  la Commission a uniquement examiné le niveau de rémunération que le Trésor aurait pu demander unilatéralement compte tenu de quatre paramètres, à savoir la masse des fonds déposés, la stabilité de ces fonds, la durée moyenne du dépôt des fonds et les risques financiers supportés. Dans ces conditions, le taux de l’emprunteur privé, défini aux considérants 119 à 180 de la décision attaquée, ne constitue pas véritablement un « taux de marché”.

17

la Commission a uniquement examiné le niveau de rémunération que le Trésor aurait pu demander unilatéralement compte tenu de quatre paramètres, à savoir la masse des fonds déposés, la stabilité de ces fonds, la durée moyenne du dépôt des fonds et les risques financiers supportés. Dans ces conditions, le taux de l’emprunteur privé, défini aux considérants 119 à 180 de la décision attaquée, ne constitue pas véritablement un « taux de marché”.

(18)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

18

(19)  
  1995. október 1-je óta a Rendistato-index az adóköteles és az egy évnél hosszabb lejáratú, többéves államkötvények bruttó hozamát mutatja. (Forrás: Banca d’Italia)

19

(20)  2006-ban a magánszemélyek tulajdonában lévő (azaz a közigazgatási szervekétől eltérő) postai folyószámlák összege [...] EUR-t tett ki, melyből [...] EUR lakossági ügyfeleké, [...] EUR pedig vállalkozásoké volt.

20

(21)  VaR-modell 10 éves elhatárolási pont alkalmazásával

21

(22)  A Macaulay-élettartam a pénzforgalom fogadásáig eltelt súlyozott átlagidő, ahol az egyes pénzforgalmak súlyát a pénzforgalom jelenértékének az összes pénzforgalom jelenértékének összegével történő elosztásával kaphatjuk meg. Ez az érték években van megadva.

22

(23)  Lineáris értékcsökkenési modell 10 éves elhatárolási pont alkalmazásával

23

(24)  Az Olaszország által eljuttatott levelekben az élettartam és az átlagos élettartam gyakran felváltva használatos, bár eltérő fogalmakra utalhatnak. Ennek nincs hatása az e határozatban végzett értékelésre.

24

(25)  [...]-i levél, [...]-i levél, [...]-i levél, [...]-i levél, [...]-i levél.

25

(26)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/1084098/EBA-GL-2015-08+GL+on+the+management+of+interest+rate+risk+.pdf

26

---

| 2019.11.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.11.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/45

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1969 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. november 26.)

az IPBC 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi idejének meghosszabbításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (5) bekezdésére,

a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottsággal való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az IPBC-t mint 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagot felvették a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletébe, ezért – az említett irányelv I. mellékletében meghatározott specifikációknak és feltételeknek való megfelelés esetén – az 528/2012/EU rendelet 86. cikke értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő. |
| --- | --- |

(1)

Az IPBC-t mint 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagot felvették a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletébe, ezért – az említett irányelv I. mellékletében meghatározott specifikációknak és feltételeknek való megfelelés esetén – az 528/2012/EU rendelet 86. cikke értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő.

| (2) | Az IPBC 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi ideje 2020. június 30-án lejár. 2018. december 20-án az 528/2012/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be az IPBC hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt. |
| --- | --- |

(2)

Az IPBC 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi ideje 2020. június 30-án lejár. 2018. december 20-án az 528/2012/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be az IPBC hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt.

| (3) | 2019. április 11-én Dánia értékelő illetékes hatósága arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az 528/2012/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján úgy határozott, hogy a kérelem teljeskörű értékelésére van szükség. Az 528/2012/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint az értékelő illetékes hatóságnak a kérelem érvényességének megállapítását követő 365 napon belül el kell végeznie a kérelem teljeskörű értékelését. |
| --- | --- |

(3)

2019. április 11-én Dánia értékelő illetékes hatósága arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az 528/2012/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján úgy határozott, hogy a kérelem teljeskörű értékelésére van szükség. Az 528/2012/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint az értékelő illetékes hatóságnak a kérelem érvényességének megállapítását követő 365 napon belül el kell végeznie a kérelem teljeskörű értékelését.

| (4) | Az említett rendelet 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően az értékelő illetékes hatóság adott esetben előírhatja a kérelmező számára, hogy biztosítson elegendő adatot az értékelés elvégzéséhez. Ebben az esetben a 365 napos időszakot fel kell függeszteni, ugyanakkor a felfüggesztés időtartama összességében nem haladhatja meg a 180 napot, kivéve, ha azt a kért adat jellege vagy rendkívüli körülmények fennállása indokolja. |
| --- | --- |

(4)

Az említett rendelet 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően az értékelő illetékes hatóság adott esetben előírhatja a kérelmező számára, hogy biztosítson elegendő adatot az értékelés elvégzéséhez. Ebben az esetben a 365 napos időszakot fel kell függeszteni, ugyanakkor a felfüggesztés időtartama összességében nem haladhatja meg a 180 napot, kivéve, ha azt a kért adat jellege vagy rendkívüli körülmények fennállása indokolja.

| (5) | Az 528/2012/EU rendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Európai Vegyianyag-ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) az értékelő illetékes hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított 270 napon belül véleményt dolgoz ki a hatóanyag jóváhagyásának megújításáról, és azt benyújtja a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(5)

Az 528/2012/EU rendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Európai Vegyianyag-ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) az értékelő illetékes hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított 270 napon belül véleményt dolgoz ki a hatóanyag jóváhagyásának megújításáról, és azt benyújtja a Bizottságnak.

| (6) | Következésképpen az IPBC 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás a kérelmező által nem befolyásolható okokból valószínűleg az annak megújításáról szóló határozat meghozatala előtt le fog járni. Ezért az IPBC 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi idejét helyénvaló a kérelem értékeléséhez elegendő hosszúságú időszakkal meghosszabbítani. Figyelembe véve az értékelő illetékes hatóság által készítendő értékelésre, valamint az Ügynökség véleményének kidolgozására és benyújtására előírt időszakokat, az IPBC jóváhagyásának érvényességi idejét helyénvaló 2022. december 31-ig meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(6)

Következésképpen az IPBC 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás a kérelmező által nem befolyásolható okokból valószínűleg az annak megújításáról szóló határozat meghozatala előtt le fog járni. Ezért az IPBC 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi idejét helyénvaló a kérelem értékeléséhez elegendő hosszúságú időszakkal meghosszabbítani. Figyelembe véve az értékelő illetékes hatóság által készítendő értékelésre, valamint az Ügynökség véleményének kidolgozására és benyújtására előírt időszakokat, az IPBC jóváhagyásának érvényességi idejét helyénvaló 2022. december 31-ig meghosszabbítani.

| (7) | A jóváhagyás érvényességi idejétől eltekintve az IPBC – a 98/8/EK irányelv I. mellékletében meghatározott specifikációknak és feltételeknek való megfelelés esetén – továbbra is 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásra jóváhagyott hatóanyagnak minősül, |
| --- | --- |

(7)

A jóváhagyás érvényességi idejétől eltekintve az IPBC – a 98/8/EK irányelv I. mellékletében meghatározott specifikációknak és feltételeknek való megfelelés esetén – továbbra is 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásra jóváhagyott hatóanyagnak minősül,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az IPBC 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználására vonatkozó jóváhagyás érvényességi ideje meghosszabbításra kerül és 2022. december 31-én jár le.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/8/EK irányelve (1998. február 16.) a biocid termékek forgalomba hozataláról (HL L 123., 1998.4.24., 1. o.).

2

---

| 2019.11.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.11.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/47

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA 2019/1970

(2019. november 26.)

a 93/52/EGK határozat II. mellékletének a hivatalosan brucellózistól (B. melitensis) mentes státusz tekintetében, a 2003/467/EK határozat II. mellékletének Spanyolország egyes régióinak hivatalosan brucellózistól mentes státusza tekintetében, valamint a 2008/185/EK határozat I. és II. mellékletének az Aujeszky-féle betegségtől való mentes státusz, illetve a betegség felszámolására irányuló, Olaszország egyes régióira kiterjedő programok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2019) 8378. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a juh- és kecskefélék Közösségen belüli kereskedelmére irányadó állategészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/68/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak A. melléklete 1. fejezetének II. szakaszára,

tekintettel a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állategészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére, 10. cikke (2) bekezdésére és A. melléklete II. szakasza 7. pontjára,

mivel:

| (1) | A 91/68/EGK irányelv megállapítja a juh- és kecskefélék Unión belüli kereskedelmére irányadó állategészségügyi feltételeket. Meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a tagállamokat vagy régióikat juh- és kecskeállományaik tekintetében hivatalosan brucellózistól (B. melitensis) mentesnek lehet nyilvánítani. |
| --- | --- |

(1)

A 91/68/EGK irányelv megállapítja a juh- és kecskefélék Unión belüli kereskedelmére irányadó állategészségügyi feltételeket. Meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a tagállamokat vagy régióikat juh- és kecskeállományaik tekintetében hivatalosan brucellózistól (B. melitensis) mentesnek lehet nyilvánítani.

| (2) | A 93/52/EGK bizottsági határozat (3) úgy rendelkezik, hogy a II. mellékletében felsorolt tagállami régiókat juh- és kecskeállományaik tekintetében a 91/68/EGK irányelvben megállapított feltételeknek megfelelően hivatalosan brucellózistól (B. melitensis) mentesként kell elismerni. |
| --- | --- |

(2)

A 93/52/EGK bizottsági határozat (3) úgy rendelkezik, hogy a II. mellékletében felsorolt tagállami régiókat juh- és kecskeállományaik tekintetében a 91/68/EGK irányelvben megállapított feltételeknek megfelelően hivatalosan brucellózistól (B. melitensis) mentesként kell elismerni.

| (3) | Spanyolország dokumentumokat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy Murcia Autonóm Közösség, Kasztília-La Mancha Autonóm Közösség Toledo tartománya, valamint Andalúzia Autonóm Közösség Huelva, Sevilla és Cordoba tartományai esetében teljesülnek azok a feltételek, amelyeket a 91/68/EGK irányelv a juh- és kecskeállományok hivatalosan brucellózistól (B. melitensis) mentessé nyilvánítása tekintetében előír. |
| --- | --- |

(3)

Spanyolország dokumentumokat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy Murcia Autonóm Közösség, Kasztília-La Mancha Autonóm Közösség Toledo tartománya, valamint Andalúzia Autonóm Közösség Huelva, Sevilla és Cordoba tartományai esetében teljesülnek azok a feltételek, amelyeket a 91/68/EGK irányelv a juh- és kecskeállományok hivatalosan brucellózistól (B. melitensis) mentessé nyilvánítása tekintetében előír.

| (4) | A szóban forgó igazoló dokumentumok vizsgálata alapján indokolt Murcia Autonóm Közösséget, Kasztília-La Mancha Autonóm Közösség Toledo tartományát, valamint Andalúzia Autonóm Közösség Huelva, Sevilla és Cordoba tartományait a juh- és kecskeállományok tekintetében hivatalosan brucellózistól (B. melitensis) mentesnek elismerni. |
| --- | --- |

(4)

A szóban forgó igazoló dokumentumok vizsgálata alapján indokolt Murcia Autonóm Közösséget, Kasztília-La Mancha Autonóm Közösség Toledo tartományát, valamint Andalúzia Autonóm Közösség Huelva, Sevilla és Cordoba tartományait a juh- és kecskeállományok tekintetében hivatalosan brucellózistól (B. melitensis) mentesnek elismerni.

| (5) | A 93/52/EGK határozat II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 93/52/EGK határozat II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | A 64/432/EGK irányelv szabályozza a szarvasmarhafélék és a sertésfélék Unión belüli kereskedelmét. Meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a tagállamokat vagy régióikat szarvasmarha-állományaik tekintetében hivatalosan brucellózistól mentesnek lehet nyilvánítani. |
| --- | --- |

(6)

A 64/432/EGK irányelv szabályozza a szarvasmarhafélék és a sertésfélék Unión belüli kereskedelmét. Meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a tagállamokat vagy régióikat szarvasmarha-állományaik tekintetében hivatalosan brucellózistól mentesnek lehet nyilvánítani.

| (7) | A 2003/467/EK bizottsági határozat (4) 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a II. mellékletének 2. fejezetében felsorolt tagállami régiókat szarvasmarha-állományaik tekintetében hivatalosan brucellózistól mentesnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(7)

A 2003/467/EK bizottsági határozat (4) 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a II. mellékletének 2. fejezetében felsorolt tagállami régiókat szarvasmarha-állományaik tekintetében hivatalosan brucellózistól mentesnek kell tekinteni.

| (8) | Spanyolország dokumentumokat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy Aragónia Autonóm Közösség, valamint Kasztília és León Autonóm Közösség León tartománya esetében teljesülnek azok a feltételek, amelyeket a 64/432/EGK irányelv a szarvasmarha-állományok esetében a hivatalosan brucellózistól mentes régióvá nyilvánítás tekintetében előír. |
| --- | --- |

(8)

Spanyolország dokumentumokat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy Aragónia Autonóm Közösség, valamint Kasztília és León Autonóm Közösség León tartománya esetében teljesülnek azok a feltételek, amelyeket a 64/432/EGK irányelv a szarvasmarha-állományok esetében a hivatalosan brucellózistól mentes régióvá nyilvánítás tekintetében előír.

| (9) | A szóban forgó igazoló dokumentumok vizsgálata alapján indokolt Aragónia Autonóm Közösséget, valamint Kasztília és León Autonóm Közösség León tartományát a szarvasmarha-állományok tekintetében hivatalosan brucellózistól mentesnek elismerni. |
| --- | --- |

(9)

A szóban forgó igazoló dokumentumok vizsgálata alapján indokolt Aragónia Autonóm Közösséget, valamint Kasztília és León Autonóm Közösség León tartományát a szarvasmarha-állományok tekintetében hivatalosan brucellózistól mentesnek elismerni.

| (10) | A 2003/467/EK határozat II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A 2003/467/EK határozat II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | A 64/432/EGK irányelv 10. cikke előírja, hogy amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy területe vagy területének egy része mentes az Aujeszky-féle betegségtől, úgy arról megfelelő igazoló dokumentumokat kell benyújtani a Bizottságnak. Az említett cikk rendelkezik továbbá arról, hogy a sertésfélék Unión belüli kereskedelméhez további garanciák kérhetők. |
| --- | --- |

(11)

A 64/432/EGK irányelv 10. cikke előírja, hogy amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy területe vagy területének egy része mentes az Aujeszky-féle betegségtől, úgy arról megfelelő igazoló dokumentumokat kell benyújtani a Bizottságnak. Az említett cikk rendelkezik továbbá arról, hogy a sertésfélék Unión belüli kereskedelméhez további garanciák kérhetők.

| (12) | A 64/432/EGK irányelv 9. cikke előírja, hogy az a tagállam, amelynek egy részén kötelező nemzeti ellenőrzési program működik az Aujeszky-féle betegségre vonatkozóan, programját jóváhagyás céljából a Bizottság elé terjesztheti. Az említett cikk rendelkezik továbbá arról, hogy a sertésfélék Unión belüli kereskedelméhez további garanciák kérhetők. |
| --- | --- |

(12)

A 64/432/EGK irányelv 9. cikke előírja, hogy az a tagállam, amelynek egy részén kötelező nemzeti ellenőrzési program működik az Aujeszky-féle betegségre vonatkozóan, programját jóváhagyás céljából a Bizottság elé terjesztheti. Az említett cikk rendelkezik továbbá arról, hogy a sertésfélék Unión belüli kereskedelméhez további garanciák kérhetők.

| (13) | A 2008/185/EK bizottsági határozat (5) kiegészítő garanciákat ír elő a sertések tagállamok közötti mozgására. E garanciákat a tagállamok és régióik Aujeszky-féle betegségre vonatkozó járványügyi helyzete szerinti besorolás határozza meg. |
| --- | --- |

(13)

A 2008/185/EK bizottsági határozat (5) kiegészítő garanciákat ír elő a sertések tagállamok közötti mozgására. E garanciákat a tagállamok és régióik Aujeszky-féle betegségre vonatkozó járványügyi helyzete szerinti besorolás határozza meg.

| (14) | A 2008/185/EK határozat I. melléklete felsorolja az Aujeszky-féle betegségtől mentes tagállamokat és régiókat. |
| --- | --- |

(14)

A 2008/185/EK határozat I. melléklete felsorolja az Aujeszky-féle betegségtől mentes tagállamokat és régiókat.

| (15) | Olaszország dokumentumokat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy Friuli Venezia Giulia régió esetében teljesülnek azok a feltételek, amelyeket a 2008/185/EK határozat az Aujeszky-féle betegségtől mentessé nyilvánítás tekintetében előír. |
| --- | --- |

(15)

Olaszország dokumentumokat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy Friuli Venezia Giulia régió esetében teljesülnek azok a feltételek, amelyeket a 2008/185/EK határozat az Aujeszky-féle betegségtől mentessé nyilvánítás tekintetében előír.

| (16) | A szóban forgó igazoló dokumentumok vizsgálata alapján indokolt Friuli Venezia Giulia régiót az Aujeszky-féle betegségtől mentesnek elismerni. |
| --- | --- |

(16)

A szóban forgó igazoló dokumentumok vizsgálata alapján indokolt Friuli Venezia Giulia régiót az Aujeszky-féle betegségtől mentesnek elismerni.

| (17) | A 2008/185/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(17)

A 2008/185/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (18) | A 2008/185/EK határozat II. melléklete azokat a tagállamokat és tagállami régiókat foglalja jegyzékbe, amelyekben az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programot hajtanak végre. |
| --- | --- |

(18)

A 2008/185/EK határozat II. melléklete azokat a tagállamokat és tagállami régiókat foglalja jegyzékbe, amelyekben az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programot hajtanak végre.

| (19) | Olaszország igazoló dokumentumokat nyújtott be a Bizottsághoz az Aujeszky-féle betegség felszámolására irányuló, Piemont, illetve Umbria régió területére kiterjedő nemzeti ellenőrzési programjainak jóváhagyása és ezen tartományoknak a 2008/185/EK határozat II. mellékletében szereplő jegyzékbe történő felvétele érdekében. |
| --- | --- |

(19)

Olaszország igazoló dokumentumokat nyújtott be a Bizottsághoz az Aujeszky-féle betegség felszámolására irányuló, Piemont, illetve Umbria régió területére kiterjedő nemzeti ellenőrzési programjainak jóváhagyása és ezen tartományoknak a 2008/185/EK határozat II. mellékletében szereplő jegyzékbe történő felvétele érdekében.

| (20) | A szóban forgó igazoló dokumentumok vizsgálata alapján indokolt jóváhagyni az Aujeszky-féle betegség felszámolására irányuló, Piemont, illetve Umbria régióra vonatkozó ellenőrzési programokat. |
| --- | --- |

(20)

A szóban forgó igazoló dokumentumok vizsgálata alapján indokolt jóváhagyni az Aujeszky-féle betegség felszámolására irányuló, Piemont, illetve Umbria régióra vonatkozó ellenőrzési programokat.

| (21) | A 2008/185/EK határozat II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(21)

A 2008/185/EK határozat II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (22) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(22)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 93/52/EGK határozat II. melléklete e határozat I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 2003/467/EK határozat II. melléklete e határozat II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

A 2008/185/EK határozat I. és II. melléklete helyébe e határozat III. mellékletének szövege lép.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 26-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 46., 1991.2.19., 19. o.

1

(2)  
  HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o.

2

(3)  A Bizottság 93/52/EGK határozata (1992. december 21.) egyes tagállamok vagy régiók brucellózisra (B. melitensis) vonatkozó követelményeknek való megfelelősége rögzítéséről és hivatalosan brucellózismentes tagállammá, illetve régióvá nyilvánításáról (HL L 13., 1993.1.21., 14. o.).

3

B. melitensis

(4)  A Bizottság 2003/467/EK határozata (2003. június 23.) egyes tagállamok vagy a tagállamok egyes régiói szarvasmarha-állományainak hivatalosan tuberkulózismentes, brucellózismentes és szarvasmarhák enzootikus leukózisától mentes státusza megállapításáról (HL L 156., 2003.6.25., 74. o.).

4

(5)  A Bizottság 2008/185/EK határozata (2008. február 21.) az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó, a sertések Közösségen belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákról és a betegséggel kapcsolatos információnyújtással szemben támasztott kritériumokról (HL L 59., 2008.3.4., 19. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

A 93/52/EGK határozat II. mellékletében a Spanyolországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Spanyolországban:

| — | Aragónia Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Aragónia Autonóm Közösség,

| — | Andalúzia Autonóm Közösség: Cádiz, Cordoba, Huelva és Sevilla tartományok, |
| --- | --- |

—

Andalúzia Autonóm Közösség: Cádiz, Cordoba, Huelva és Sevilla tartományok,

| — | Asztúria Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Asztúria Autonóm Közösség,

| — | Baleár-szigeteki Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Baleár-szigeteki Autonóm Közösség,

| — | Kanári-szigeteki Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Kanári-szigeteki Autonóm Közösség,

| — | Kantábria Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Kantábria Autonóm Közösség,

| — | Kasztília-La Mancha Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Kasztília-La Mancha Autonóm Közösség,

| — | Kasztília és León Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Kasztília és León Autonóm Közösség,

| — | Katalónia Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Katalónia Autonóm Közösség,

| — | Extremadura Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Extremadura Autonóm Közösség,

| — | Galicia Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Galicia Autonóm Közösség,

| — | La Rioja Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

La Rioja Autonóm Közösség,

| — | Madrid Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Madrid Autonóm Közösség,

| — | Murcia Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Murcia Autonóm Közösség,

| — | Navarra Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Navarra Autonóm Közösség,

| — | Baszkföld Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Baszkföld Autonóm Közösség,

| — | Valencia Autonóm Közösség.” |
| --- | --- |

—

Valencia Autonóm Közösség.”

---

II. MELLÉKLET

A 2003/467/EK határozat II. mellékletének 2. fejezetében a Spanyolországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Spanyolországban:

| — | Andalúzia Autonóm Közösség: Almeria, Granada és Jaen tartományok, |
| --- | --- |

—

Andalúzia Autonóm Közösség: Almeria, Granada és Jaen tartományok,

| — | Aragónia Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Aragónia Autonóm Közösség,

| — | Asztúria Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Asztúria Autonóm Közösség,

| — | Baleár-szigeteki Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Baleár-szigeteki Autonóm Közösség,

| — | Kanári-szigeteki Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Kanári-szigeteki Autonóm Közösség,

| — | Kasztília-La Mancha Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Kasztília-La Mancha Autonóm Közösség,

| — | Kasztília és León Autonóm Közösség: Burgos, León, Soria, Valladolid és Zamora tartományok, |
| --- | --- |

—

Kasztília és León Autonóm Közösség: Burgos, León, Soria, Valladolid és Zamora tartományok,

| — | Katalónia Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Katalónia Autonóm Közösség,

| — | Galicia Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Galicia Autonóm Közösség,

| — | La Rioja Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

La Rioja Autonóm Közösség,

| — | Madrid Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Madrid Autonóm Közösség,

| — | Murcia Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Murcia Autonóm Közösség,

| — | Navarra Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Navarra Autonóm Közösség,

| — | Baszkföld Autonóm Közösség, |
| --- | --- |

—

Baszkföld Autonóm Közösség,

| — | Valencia Autonóm Közösség.” |
| --- | --- |

—

Valencia Autonóm Közösség.”

---

III. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

Az Aujeszky-féle betegségtől mentes tagállamok vagy tagállami régiók, ahol tilos a betegség ellen vakcinázást folytatni

| ISO-kód | Tagállam | Régió |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgium | Minden régió |
| CZ | Csehország | Minden régió |
| DK | Dánia | Minden régió |
| DE | Németország | Minden régió |
| IE | Írország | Minden régió |
| FR | Franciaország | Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines megyék. |
| IT | Olaszország | Bolzano autonóm tartomány
  Friuli Venezia Giulia régió. |
| CY | Ciprus | Minden régió |
| LU | Luxemburg | Minden régió |
| HU | Magyarország | Minden régió |
| NL | Hollandia | Minden régió |
| AT | Ausztria | Minden régió |
| PL | Lengyelország | A Podlasiei vajdaság következő közigazgatási régiói: augustowski, białostocki, Białystok, bielski, hajnowski, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki |
| SI | Szlovénia | Minden régió |
| SK | Szlovákia | Minden régió |
| FI | Finnország | Minden régió |
| SE | Svédország | Minden régió |
| UK | Egyesült Királyság | Minden régió |

ISO-kód

Tagállam

Régió

BE

Belgium

Minden régió

CZ

Csehország

Minden régió

DK

Dánia

Minden régió

DE

Németország

Minden régió

IE

Írország

Minden régió

FR

Franciaország

Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines megyék.

IT

Olaszország

Bolzano autonóm tartomány

Friuli Venezia Giulia régió.

CY

Ciprus

Minden régió

LU

Luxemburg

Minden régió

HU

Magyarország

Minden régió

NL

Hollandia

Minden régió

AT

Ausztria

Minden régió

PL

Lengyelország

A Podlasiei vajdaság következő közigazgatási régiói: augustowski, białostocki, Białystok, bielski, hajnowski, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki

SI

Szlovénia

Minden régió

SK

Szlovákia

Minden régió

FI

Finnország

Minden régió

SE

Svédország

Minden régió

UK

Egyesült Királyság

Minden régió

„II. MELLÉKLET

Tagállamok vagy tagállami régiók, ahol az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programokat hajtanak végre

| ISO-kód | Tagállam | Régió |
| --- | --- | --- |
| ES | Spanyolország | Minden régió |
| IT | Olaszország | Emilia-Romagna régió
  Lombardia régió
  Piemont régió
  Umbria régió
  Veneto régió |
| LT | Litvánia | Minden régió |
| PL | Lengyelország | Alsó-sziléziai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Kujávia-pomerániai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Lublini vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Lubuszi vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Łódzi vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Kis-lengyelországi vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Mazóviai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Opolei vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Lengyel-kárpátaljai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  A Podlasiei vajdaság következő közigazgatási régiói: grajewski, kolneński, łomżyński, Łomża, wysokomazowiecki, zambrowski.
  Pomerániai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Sziléziai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Szentkereszt vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Varmia-mazúriai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Nagy-lengyelországi vajdaság: valamennyi közigazgatási régió
  Nyugat-pomerániai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió. |

ISO-kód

Tagállam

Régió

ES

Spanyolország

Minden régió

IT

Olaszország

Emilia-Romagna régió

Lombardia régió

Piemont régió

Umbria régió

Veneto régió

LT

Litvánia

Minden régió

PL

Lengyelország

Alsó-sziléziai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Kujávia-pomerániai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Lublini vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Lubuszi vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Łódzi vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Kis-lengyelországi vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Mazóviai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Opolei vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Lengyel-kárpátaljai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

A Podlasiei vajdaság következő közigazgatási régiói: grajewski, kolneński, łomżyński, Łomża, wysokomazowiecki, zambrowski.

Pomerániai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Sziléziai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Szentkereszt vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Varmia-mazúriai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Nagy-lengyelországi vajdaság: valamennyi közigazgatási régió

Nyugat-pomerániai vajdaság: valamennyi közigazgatási régió.

---

| 2019.11.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.11.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/54

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1971 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. november 26.)

a 98/70/EK és a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést igazoló „Universal Feed Assurance Scheme” rendszer elismeréséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1998. október 13-i 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7c. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 18. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 98/70/EK irányelv 7b. és 7c. cikke, valamint IV. melléklete, továbbá a 2009/28/EK irányelv 17. és 18. cikke, valamint V. melléklete a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók tekintetében hasonló fenntarthatósági kritériumokat ír elő, és hasonló eljárásokat határoz meg a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók e kritériumoknak való megfelelése ellenőrzése érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 98/70/EK irányelv 7b. és 7c. cikke, valamint IV. melléklete, továbbá a 2009/28/EK irányelv 17. és 18. cikke, valamint V. melléklete a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók tekintetében hasonló fenntarthatósági kritériumokat ír elő, és hasonló eljárásokat határoz meg a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók e kritériumoknak való megfelelése ellenőrzése érdekében.

| (2) | A 2009/28/EK irányelv 17. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett célok szempontjából figyelembe veendő bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók vonatkozásában a tagállamoknak elő kell írniuk a gazdasági szereplők számára annak igazolását, hogy az említett irányelv 17. cikkének (2)–(5) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumok teljesülnek. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/28/EK irányelv 17. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett célok szempontjából figyelembe veendő bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók vonatkozásában a tagállamoknak elő kell írniuk a gazdasági szereplők számára annak igazolását, hogy az említett irányelv 17. cikkének (2)–(5) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumok teljesülnek.

| (3) | A Bizottság megállapíthatja, hogy a biomasszatermékek előállítására vonatkozó szabványokat meghatározó önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek pontos adatokkal szolgálnak a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (2) bekezdésének céljait illetően, és/vagy hogy e rendszerek használatával igazolható, hogy a bioüzemanyagok vagy folyékony bio-energiahordozók szállítmányai megfelelnek a 17. cikk (3), (4) és (5) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak, és/vagy hogy szándékosan nem módosítottak úgy anyagokat vagy nem váltak meg tőlük azért, hogy a szállítmány vagy annak egy része a IX. melléklet hatálya alá tartozzon. Ha egy gazdasági szereplő a Bizottság által elismert önkéntes rendszer szerinti bizonyítékokkal vagy adatokkal szolgál, a tagállamok az elismerésről szóló határozat hatálya alá tartozó területeket illetően nem kötelezhetik az adatszolgáltatót arra, hogy további bizonyítékokkal támassza alá a fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megállapíthatja, hogy a biomasszatermékek előállítására vonatkozó szabványokat meghatározó önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek pontos adatokkal szolgálnak a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (2) bekezdésének céljait illetően, és/vagy hogy e rendszerek használatával igazolható, hogy a bioüzemanyagok vagy folyékony bio-energiahordozók szállítmányai megfelelnek a 17. cikk (3), (4) és (5) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak, és/vagy hogy szándékosan nem módosítottak úgy anyagokat vagy nem váltak meg tőlük azért, hogy a szállítmány vagy annak egy része a IX. melléklet hatálya alá tartozzon. Ha egy gazdasági szereplő a Bizottság által elismert önkéntes rendszer szerinti bizonyítékokkal vagy adatokkal szolgál, a tagállamok az elismerésről szóló határozat hatálya alá tartozó területeket illetően nem kötelezhetik az adatszolgáltatót arra, hogy további bizonyítékokkal támassza alá a fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést.

| (4) | A „Universal Feed Assurance Scheme” elnevezésű önkéntes rendszer elismerésére vonatkozó kérelmet, amely megfelelően tanúsítja, hogy a bioüzemanyag-szállítmányok teljesítik a 98/70/EK irányelvben, valamint a 2009/28/EK irányelvben foglalt fenntarthatósági kritériumokat, 2019. június 14- nyújtották be a Bizottságnak. A Confederation House, East of England Showground, Peterborough, PE2 6XE, Egyesült Királyság székhelyű rendszer alá takarmány-összetevők és összetett takarmányok, valamint kombájnnal betakarítható haszonnövények tartoznak. A rendszer a mezőgazdasági alapanyagok kereskedelmi, szállítási és tárolási szakaszaira terjed ki a termelőtől az elsődleges feldolgozóig, a többi szakasz tekintetében pedig a Bizottság által elismert, egyéb önkéntes rendszerekre támaszkodik. Ebben az összefüggésben a „Universal Feed Assurance Scheme” rendszer feladata biztosítani, hogy a Bizottság által kibocsátott azon elismerések, amelyek a „Universal Feed Assurance Scheme”-mel együttműködő említett rendszereket érintik, az együttműködés ideje alatt érvényesek maradnak. Az elismert rendszert a 2009/28/EK irányelvvel létrehozott átláthatósági platformon elérhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(4)

A „Universal Feed Assurance Scheme” elnevezésű önkéntes rendszer elismerésére vonatkozó kérelmet, amely megfelelően tanúsítja, hogy a bioüzemanyag-szállítmányok teljesítik a 98/70/EK irányelvben, valamint a 2009/28/EK irányelvben foglalt fenntarthatósági kritériumokat, 2019. június 14- nyújtották be a Bizottságnak. A Confederation House, East of England Showground, Peterborough, PE2 6XE, Egyesült Királyság székhelyű rendszer alá takarmány-összetevők és összetett takarmányok, valamint kombájnnal betakarítható haszonnövények tartoznak. A rendszer a mezőgazdasági alapanyagok kereskedelmi, szállítási és tárolási szakaszaira terjed ki a termelőtől az elsődleges feldolgozóig, a többi szakasz tekintetében pedig a Bizottság által elismert, egyéb önkéntes rendszerekre támaszkodik. Ebben az összefüggésben a „Universal Feed Assurance Scheme” rendszer feladata biztosítani, hogy a Bizottság által kibocsátott azon elismerések, amelyek a „Universal Feed Assurance Scheme”-mel együttműködő említett rendszereket érintik, az együttműködés ideje alatt érvényesek maradnak. Az elismert rendszert a 2009/28/EK irányelvvel létrehozott átláthatósági platformon elérhetővé kell tenni.

| (5) | A „Universal Feed Assurance Scheme” értékelése során a Bizottság megállapította, hogy abban megfelelően érvényre jut a 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelvben foglalt fenntarthatósági kritérium, a 98/70/EK irányelv 7b. cikkének (2) bekezdésében és a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2) bekezdésében foglaltak kivételével. A rendszer azonban pontos adatokat szolgáltat a felügyeleti lánc későbbi gazdasági szereplői tekintetében szükséges elemekről, miáltal megfelel a 98/70/EK irányelv 7b. cikkének (2) bekezdésében és a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak, továbbá a 98/70/EK irányelv 7c. cikkének (1) bekezdésében, valamint a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményekkel összhangban tömegmérlegmódszert alkalmaz. |
| --- | --- |

(5)

A „Universal Feed Assurance Scheme” értékelése során a Bizottság megállapította, hogy abban megfelelően érvényre jut a 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelvben foglalt fenntarthatósági kritérium, a 98/70/EK irányelv 7b. cikkének (2) bekezdésében és a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2) bekezdésében foglaltak kivételével. A rendszer azonban pontos adatokat szolgáltat a felügyeleti lánc későbbi gazdasági szereplői tekintetében szükséges elemekről, miáltal megfelel a 98/70/EK irányelv 7b. cikkének (2) bekezdésében és a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak, továbbá a 98/70/EK irányelv 7c. cikkének (1) bekezdésében, valamint a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményekkel összhangban tömegmérlegmódszert alkalmaz.

| (6) | Az értékelés azt is igazolta, hogy a „Universal Feed Assurance Scheme” önkéntes rendszer esetében teljesülnek a megbízhatóság, az átláthatóság és a független audit tekintetében támasztott megfelelő normák, valamint a 98/70/EK irányelv IV. mellékletének és a 2009/28/EK irányelv V. mellékletének módszertani követelményei. |
| --- | --- |

(6)

Az értékelés azt is igazolta, hogy a „Universal Feed Assurance Scheme” önkéntes rendszer esetében teljesülnek a megbízhatóság, az átláthatóság és a független audit tekintetében támasztott megfelelő normák, valamint a 98/70/EK irányelv IV. mellékletének és a 2009/28/EK irányelv V. mellékletének módszertani követelményei.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók fenntarthatóságával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók fenntarthatóságával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „Universal Feed Assurance Scheme” elnevezésű önkéntes rendszer (a továbbiakban: a rendszer), amelynek elismerésével kapcsolatban 2019. június 14-én érkezett kérelem a Bizottsághoz, megfelelően tanúsítja, hogy a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók termelésére a rendszerben meghatározott normáknak megfelelően előállított bioüzemanyag- és folyékony bioenergiahordozó-szállítmányok teljesítik a 98/70/EK irányelv 7b. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében, továbbá a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében foglalt fenntarthatósági kritériumokat.

A rendszer továbbá a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (2) bekezdésének és a 98/70/EK irányelv 7b. cikke (2) bekezdésének céljaira pontos adatokat tartalmaz azáltal, hogy biztosítja a felügyeleti lánc elején elhelyezkedő gazdasági szereplőktől származó valamennyi fontos információnak a felügyeleti lánc későbbi gazdasági szereplőihez való továbbítását.

2. cikk

Amennyiben a rendszer tartalma a Bizottsághoz 2019. június 14-én érkezett elismerési kérelemben ismertetetthez képest olyan módon módosul, hogy az befolyásolhatja e határozat alapját, a változásokról haladéktalanul tájékoztatni kell a Bizottságot. A Bizottság a bejelentett módosítások értékelése tükrében megállapítja, hogy a rendszerben továbbra is megfelelően érvényesülnek-e az eredeti elismerés alapjául szolgáló fenntarthatósági kritériumok.

3. cikk

A Bizottság hatályon kívül helyezheti e határozatot többek között az alábbi körülmények fennállása esetén:

| a) | ha egyértelműen bebizonyosodik, hogy a rendszerben nem érvényesülnek a határozat szempontjából döntő jelentőségűnek tekintett elemek, vagy ha az említett elemek súlyosan, szerkezetükben sérülnek; |
| --- | --- |

a)

ha egyértelműen bebizonyosodik, hogy a rendszerben nem érvényesülnek a határozat szempontjából döntő jelentőségűnek tekintett elemek, vagy ha az említett elemek súlyosan, szerkezetükben sérülnek;

| b) | ha a rendszer nem nyújtja be a Bizottsághoz a 98/70/EK irányelv 7c. cikkének (6) bekezdése, illetve a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (6) bekezdése értelmében előírt éves jelentéseket; |
| --- | --- |

b)

ha a rendszer nem nyújtja be a Bizottsághoz a 98/70/EK irányelv 7c. cikkének (6) bekezdése, illetve a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (6) bekezdése értelmében előírt éves jelentéseket;

| c) | ha a rendszer nem vezeti be a független auditra vonatkozóan a 98/70/EK irányelv 7c. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésében és a 2009/28/EK irányelv 18. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésében hivatkozott végrehajtási jogi aktusokban meghatározott normákat, vagy a rendszer más olyan elemeinek javítását, amelyek a folytatólagos elismerés szempontjából döntő jelentőségűnek minősülnek. |
| --- | --- |

c)

ha a rendszer nem vezeti be a független auditra vonatkozóan a 98/70/EK irányelv 7c. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésében és a 2009/28/EK irányelv 18. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésében hivatkozott végrehajtási jogi aktusokban meghatározott normákat, vagy a rendszer más olyan elemeinek javítását, amelyek a folytatólagos elismerés szempontjából döntő jelentőségűnek minősülnek.

4. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2021. június 30-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 350., 1998.12.28., 58. o.

1

(2)  
  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

2

---

| 2019.11.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.11.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/56

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1972 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. november 26.)

az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2013/764/EU végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2019) 8396. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2013/764/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedéseket ír elő. Ezen intézkedések az egyes területekről származó házisertések és sertéstermékek szállítmányainak feladására vonatkozó tilalmakat is magukban foglalnak. Az említett végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedések a 2001/89/EK tanácsi irányelvben (4) meghatározott intézkedésekkel párhuzamosan alkalmazandók, és céljuk a klasszikus sertéspestis terjedése elleni, különösen uniós szintű küzdelem. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/764/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedéseket ír elő. Ezen intézkedések az egyes területekről származó házisertések és sertéstermékek szállítmányainak feladására vonatkozó tilalmakat is magukban foglalnak. Az említett végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedések a 2001/89/EK tanácsi irányelvben (4) meghatározott intézkedésekkel párhuzamosan alkalmazandók, és céljuk a klasszikus sertéspestis terjedése elleni, különösen uniós szintű küzdelem.

| (2) | A 2013/764/EU végrehajtási határozat bizonyos feltételek betartása mellett az egyes területekről származó élő sertések feladásának tilalma alóli mentességekről is rendelkezik. |
| --- | --- |

(2)

A 2013/764/EU végrehajtási határozat bizonyos feltételek betartása mellett az egyes területekről származó élő sertések feladásának tilalma alóli mentességekről is rendelkezik.

| (3) | A 2013/764/EU végrehajtási határozatban előírt intézkedések alkalmazási időszakának figyelemmel kell lennie a klasszikus sertéspestis epidemiológiájára, valamint az említett végrehajtási határozat mellékletében felsorolt tagállamok által az uniós jogszabályokkal alkalmazott állategészségügyi intézkedések eredményességére. Ezért tekintettel az Unióban és a szomszédos harmadik országokban fennálló jelenlegi járványügyi helyzetre, valamint a betegség elleni küzdelemhez szükséges erőfeszítésekre, ugyanakkor a kereskedelem szükségtelen korlátozása nélkül, a 2013/764/EU végrehajtási határozat alkalmazási időszakát meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

A 2013/764/EU végrehajtási határozatban előírt intézkedések alkalmazási időszakának figyelemmel kell lennie a klasszikus sertéspestis epidemiológiájára, valamint az említett végrehajtási határozat mellékletében felsorolt tagállamok által az uniós jogszabályokkal alkalmazott állategészségügyi intézkedések eredményességére. Ezért tekintettel az Unióban és a szomszédos harmadik országokban fennálló jelenlegi járványügyi helyzetre, valamint a betegség elleni küzdelemhez szükséges erőfeszítésekre, ugyanakkor a kereskedelem szükségtelen korlátozása nélkül, a 2013/764/EU végrehajtási határozat alkalmazási időszakát meg kell hosszabbítani.

| (4) | mivel a jelenlegi járványára tekintettel fontos az e betegség elleni uniós szintű intézkedések folyamatosságának biztosítása, a 2013/764/EU végrehajtási határozat alkalmazási időszakának meghosszabításakor figyelembe kell venni, hogy az állatbetegségek esetén alkalmazandó védintézkedésekről rendelkező (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5)2021. április 21-től kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

mivel a jelenlegi járványára tekintettel fontos az e betegség elleni uniós szintű intézkedések folyamatosságának biztosítása, a 2013/764/EU végrehajtási határozat alkalmazási időszakának meghosszabításakor figyelembe kell venni, hogy az állatbetegségek esetén alkalmazandó védintézkedésekről rendelkező (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5)2021. április 21-től kell alkalmazni.

| (5) | Ezenkívül figyelembe véve a Horvátországban a 2001/89/EK irányelvvel összhangban alkalmazott átfogó intézkedések hatékonyságát – a felügyeletet és az érvényben lévő intézkedéseket abban a formában, ahogyan azokat a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával ismertették –, Horvátországnak a 2013/764/EU végrehajtási határozat mellékletében felsorolt valamennyi területét törölni kell az említett mellékletből, tekintettel a betegség járványügyi helyzetének az említett tagállamban tapasztalt kedvező alakulására. |
| --- | --- |

(5)

Ezenkívül figyelembe véve a Horvátországban a 2001/89/EK irányelvvel összhangban alkalmazott átfogó intézkedések hatékonyságát – a felügyeletet és az érvényben lévő intézkedéseket abban a formában, ahogyan azokat a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával ismertették –, Horvátországnak a 2013/764/EU végrehajtási határozat mellékletében felsorolt valamennyi területét törölni kell az említett mellékletből, tekintettel a betegség járványügyi helyzetének az említett tagállamban tapasztalt kedvező alakulására.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 10. cikkben a „
  2019. december 31-ig
  ” időpont helyébe a „
  2021. április 21-ig
  ” időpont lép.

2. cikk

A 2013/764/EU végrehajtási határozat mellékletének 2. pontját el kell hagyni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 26-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Bizottság 2013/764/EU végrehajtási határozata (2013. december 13.) az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről (HL L 338., 2013.12.17., 102. o.).

3

(4)  A Tanács 2001/89/EK irányelve (2001. október 23.) a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről (HL L 316., 2001.12.1., 5. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („Állategészségügyi rendelet”) (HL L 84., 2016.3.31., 1. o.).

5

---

| 2019.11.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.11.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/58

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1973 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. november 27.)

az ezüst-réz-zeolit létező hatóanyag 2. és 7. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának elutasításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben az ezüst-réz-zeolit (EK-szám: n.a., CAS-szám: 130328-19-7) is szerepel. |
| --- | --- |

(1)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben az ezüst-réz-zeolit (EK-szám: n.a., CAS-szám: 130328-19-7) is szerepel.

| (2) | Sor került az ezüst-réz-zeolitnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 2. terméktípusba (nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek) és 7. terméktípusba (bevonatvédő szerek) tartozó termékekben történő felhasználás tekintetében történő értékelésére. |
| --- | --- |

(2)

Sor került az ezüst-réz-zeolitnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 2. terméktípusba (nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek) és 7. terméktípusba (bevonatvédő szerek) tartozó termékekben történő felhasználás tekintetében történő értékelésére.

| (3) | Az ügyben Svédországot jelölték ki referens tagállamnak, amely ország értékelő illetékes hatósága 2017. június 12-én benyújtotta értékelő jelentéseit és következtetéseit az Európai Vegyianyag-ügynökségnek. |
| --- | --- |

(3)

Az ügyben Svédországot jelölték ki referens tagállamnak, amely ország értékelő illetékes hatósága 2017. június 12-én benyújtotta értékelő jelentéseit és következtetéseit az Európai Vegyianyag-ügynökségnek.

| (4) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2018. október 17-én elfogadta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményeit (3), amelynek során figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2018. október 17-én elfogadta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményeit (3), amelynek során figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit.

| (5) | Az említett vélemények szerint a 2. és a 7. terméktípusba tartozó, ezüst-réz-zeolitot tartalmazó biocid termékek várhatóan nem felelnek meg az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumoknak, mivel nem került bizonyításra, hogy kellő hatásossággal bírnának. |
| --- | --- |

(5)

Az említett vélemények szerint a 2. és a 7. terméktípusba tartozó, ezüst-réz-zeolitot tartalmazó biocid termékek várhatóan nem felelnek meg az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumoknak, mivel nem került bizonyításra, hogy kellő hatásossággal bírnának.

| (6) | Az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményeire figyelemmel az ezüst-réz-zeolit 2. és 7. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználását nem indokolt jóváhagyni, mivel az 528/2012/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményeire figyelemmel az ezüst-réz-zeolit 2. és 7. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználását nem indokolt jóváhagyni, mivel az 528/2012/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek nem teljesülnek.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az ezüst-réz-zeolit (EK-szám: n.a., CAS-szám: 130328-19-7) hatóanyag 2. és 7. terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználását a Bizottság nem hagyja jóvá.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

2

(3)  A biocid termékekkel foglalkozó bizottság véleménye az ezüst-réz-zeolit hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről, terméktípus: 2., ECHA/BPC/210/2018, elfogadás időpontja: 2018. október 17.; A biocid termékekkel foglalkozó bizottság véleménye az ezüst-réz-zeolit hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről, terméktípus: 7., ECHA/BPC/213/2018, elfogadás időpontja: 2018. október 17.

3

---