# Europos Sąjungos L 263/2019

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 263 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 62 metai2019m. spalio 16d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 263

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

62 metai2019m. spalio 16d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2019 m. spalio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1725 kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas Telemea de Sibiu (SGN) | 1 |
| | * | 2019 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1726 dėl tam tikrų žuvų išteklių 2019 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas | 3 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2019 m. spalio 7 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/1727 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi antrajame Bonos susitarimo ministrų susitikime, dėl Ministrų deklaracijos ir prie jos pridedamo 2019–2025 m. Bonos susitarimo strateginio veiksmų plano (BASAP) | 9 |
| | * | 2019 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1728 dėl žaislams taikomų darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą | 32 |
| | * | 2019 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1729 dėl darniojo standarto dėl atitikties vertinimo, parengto įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 765/2008 ir (EB) Nr. 1221/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/42/EB ir Sąjungos aktus, į kuriuos įtrauktos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 768/2008/EB orientacinės nuostatos (
  1
  ) | 36 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2019 m. spalio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1725 kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas Telemea de Sibiu (SGN)

1

*

2019 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1726 dėl tam tikrų žuvų išteklių 2019 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas

3

SPRENDIMAI

*

2019 m. spalio 7 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/1727 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi antrajame Bonos susitarimo ministrų susitikime, dėl Ministrų deklaracijos ir prie jos pridedamo 2019–2025 m. Bonos susitarimo strateginio veiksmų plano (BASAP)

9

*

2019 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1728 dėl žaislams taikomų darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą

32

*

2019 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1729 dėl darniojo standarto dėl atitikties vertinimo, parengto įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 765/2008 ir (EB) Nr. 1221/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/42/EB ir Sąjungos aktus, į kuriuos įtrauktos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 768/2008/EB orientacinės nuostatos (
  1
  )

1

36

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2018 m. lapkričio 5 d. Komisijos reglamento (ES) 2018/1832, kuriuo, siekiant patobulinti tipo patvirtinimo atsižvelgiant į lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį bandymus ir procedūras, įskaitant skirtus eksploatuojamų transporto priemonių atitikčiai patikrinti ir realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekiui nustatyti, ir nustatyti degalų ir elektros energijos sąnaudų stebėsenos įtaisus, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 ir Komisijos reglamentas (ES) 2017/1151, klaidų ištaisymas ( OL L 301, 2018 11 27 ) | 41 |

Klaidų ištaisymas

*

2018 m. lapkričio 5 d. Komisijos reglamento (ES) 2018/1832, kuriuo, siekiant patobulinti tipo patvirtinimo atsižvelgiant į lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį bandymus ir procedūras, įskaitant skirtus eksploatuojamų transporto priemonių atitikčiai patikrinti ir realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekiui nustatyti, ir nustatyti degalų ir elektros energijos sąnaudų stebėsenos įtaisus, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 ir Komisijos reglamentas (ES) 2017/1151, klaidų ištaisymas ( OL L 301, 2018 11 27 )

( OL L 301, 2018 11 27 )

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2019 10 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 10 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/1725

2019 m. spalio 9 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas „Telemea de Sibiu“ (SGN)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Rumunijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Telemea de Sibiu“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Rumunijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Telemea de Sibiu“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Telemea de Sibiu“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Telemea de Sibiu“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Telemea de Sibiu“ (SGN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.3 klasei „Sūriai“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. spalio 9 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 203, 2019 6 17, p. 7.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2019 10 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 10 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/1726

2019 m. spalio 15 d.

dėl tam tikrų žuvų išteklių 2019 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (1), ypač į jo 105 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | 2018 metų žvejybos kvotos nustatytos šiais reglamentais:






  — | Tarybos reglamentu (ES) 2016/2285 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

2018 metų žvejybos kvotos nustatytos šiais reglamentais:

—

Tarybos reglamentu (ES) 2016/2285 (2),

| — | Tarybos reglamentu (ES) 2017/1970 (3), |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) 2017/1970 (3),

| — | Tarybos reglamentu (ES) 2017/2360 (4) ir |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) 2017/2360 (4) ir

| — | Tarybos reglamentu (ES) 2018/120 (5); |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) 2018/120 (5);

| (2) | 2019 metų žvejybos kvotos nustatytos šiais reglamentais:






  — | Tarybos reglamentu (ES) 2018/1628 (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

2019 metų žvejybos kvotos nustatytos šiais reglamentais:

—

Tarybos reglamentu (ES) 2018/1628 (6),

| — | Tarybos reglamentu (ES) 2018/2025 (7), |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) 2018/2025 (7),

| — | Tarybos reglamentu (ES) 2018/2058 (8) ir |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) 2018/2058 (8) ir

| — | Tarybos reglamentu (ES) 2019/124 (9); |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) 2019/124 (9);

| (3) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 1 dalimi, kai Komisija nustato, kad valstybė narė viršijo jai skirtas žvejybos kvotas, ji turi perviršį išskaityti iš būsimų tos valstybės narės žvejybos kvotų; |
| --- | --- |

(3)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 1 dalimi, kai Komisija nustato, kad valstybė narė viršijo jai skirtas žvejybos kvotas, ji turi perviršį išskaityti iš būsimų tos valstybės narės žvejybos kvotų;

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta, kad tas perviršis iš žvejybos kvotų turi būti išskaitomas kitais metais ar per kelerius ateinančius metus taikant atitinkamus tose dalyse nustatytus daugiklius; |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta, kad tas perviršis iš žvejybos kvotų turi būti išskaitomas kitais metais ar per kelerius ateinančius metus taikant atitinkamus tose dalyse nustatytus daugiklius;

| (5) | kai kurios valstybės narės viršijo savo 2018 metų žvejybos kvotas. Todėl peržvejotų išteklių kvotas, skirtas toms valstybėms narėms 2019 m. ir, kai tinkama, vėlesniems metams, reikėtų sumažinti; |
| --- | --- |

(5)

kai kurios valstybės narės viršijo savo 2018 metų žvejybos kvotas. Todėl peržvejotų išteklių kvotas, skirtas toms valstybėms narėms 2019 m. ir, kai tinkama, vėlesniems metams, reikėtų sumažinti;

| (6) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/1969 (10) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/479 (11) numatyta sumažinti tam tikrų valstybių tam tikrų rūšių išteklių 2018 m. žvejybos kvotas. Tačiau iš tam tikrų valstybių narių kvotų išskaitytini kai kurių rūšių žuvų kiekiai buvo didesni už atitinkamas jų 2018 m. kvotas, todėl išskaityti viso reikiamo kiekio tais metais nebuvo galima. Siekiant užtikrinti, kad tokiais atvejais būtų išskaitytas visas reikiamas atitinkamų išteklių žuvų kiekis, į likusius neišskaitytus kiekius reikėtų atsižvelgti nustatant kiekius, išskaitytinus iš 2019 m. ir, kai tinkama, iš vėlesnių metų kvotų; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/1969 (10) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/479 (11) numatyta sumažinti tam tikrų valstybių tam tikrų rūšių išteklių 2018 m. žvejybos kvotas. Tačiau iš tam tikrų valstybių narių kvotų išskaitytini kai kurių rūšių žuvų kiekiai buvo didesni už atitinkamas jų 2018 m. kvotas, todėl išskaityti viso reikiamo kiekio tais metais nebuvo galima. Siekiant užtikrinti, kad tokiais atvejais būtų išskaitytas visas reikiamas atitinkamų išteklių žuvų kiekis, į likusius neišskaitytus kiekius reikėtų atsižvelgti nustatant kiekius, išskaitytinus iš 2019 m. ir, kai tinkama, iš vėlesnių metų kvotų;

| (7) | atsižvelgiant į Reglamente (ES) 2019/124 nustatytus išteklių rajonų apibrėžčių pakeitimus, išskaitytino kiekio likutis, taikomas Belgijai dėl marmurinių rombinių rajų peržvejojimo 7d kvadrato Sąjungos vandenyse (RJU/07D.) 2017 m., turėtų būti išskaitytas iš 2019 m. marmurinių rombinių rajų 7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenyse (RJU/7DE.) kvotos; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į Reglamente (ES) 2019/124 nustatytus išteklių rajonų apibrėžčių pakeitimus, išskaitytino kiekio likutis, taikomas Belgijai dėl marmurinių rombinių rajų peržvejojimo 7d kvadrato Sąjungos vandenyse (RJU/07D.) 2017 m., turėtų būti išskaitytas iš 2019 m. marmurinių rombinių rajų 7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenyse (RJU/7DE.) kvotos;

| (8) | šiame reglamente numatyti išskaitymai iš žvejybos kvotų turėtų būti taikomi nedarant poveikio pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 185/2013 (12) taikytiniems išskaitymams iš 2019 m. kvotų; |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente numatyti išskaitymai iš žvejybos kvotų turėtų būti taikomi nedarant poveikio pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 185/2013 (12) taikytiniems išskaitymams iš 2019 m. kvotų;

| (9) | kvotos išreikštos tonomis, todėl į mažesnius už vieną toną peržvejotus kiekius neturėtų būti atsižvelgiama, |
| --- | --- |

(9)

kvotos išreikštos tonomis, todėl į mažesnius už vieną toną peržvejotus kiekius neturėtų būti atsižvelgiama,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Reglamentuose (ES) 2018/1628, (ES) 2018/2025, (ES) 2018/2058 ir (ES) 2019/124 nustatytos 2019 metų žvejybos kvotos sumažinamos, kaip nustatyta šio reglamento priede.

2.   1 dalis taikoma nedarant poveikio Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 185/2013 numatytiems išskaitymams.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  
  2016 m. gruodžio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2016/2285, kuriuo 2017 m. ir 2018 m. nustatomos Sąjungos žvejybos laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES) 2016/72 (OL L 344, 2016 12 17, p. 32).

2

(3)  
  2017 m. spalio 27 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1970, kuriuo nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės 2018 m. ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/127 (OL L 281, 2017 10 31, p. 1).

3

(4)  
  2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/2360, kuriuo nustatomos 2018 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės (OL L 337, 2017 12 19, p. 1).

4

(5)  
  2018 m. sausio 23 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/120, kuriuo 2018 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/127 (OL L 27, 2018 1 31, p. 1).

5

(6)  
  2018 m. spalio 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/1628, kuriuo nustatomos 2019 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2018/120 nuostatos dėl tam tikrų žvejybos galimybių kituose vandenyse (OL L 272, 2018 10 31, p. 1).

6

(7)  
  2018 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/2025, kuriuo 2019 ir 2020 m. Sąjungos žvejybos laivams nustatomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės (OL L 325, 2018 12 20, p. 7).

7

(8)  
  2018 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/2058, kuriuo 2019 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės (OL L 329, 2018 12 27 p. 8.).

8

(9)  
  2019 m. sausio 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2019/124, kuriuo 2019 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams (OL L 29, 2019 1 31, p. 1).

9

(10)  
  2018 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1969 dėl tam tikrų žuvų išteklių 2018 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas (OL L 316, 2018 12 13, p. 12).

10

(11)  
  2019 m. kovo 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/479 dėl tam tikrų žuvų išteklių 2018 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas kitų išteklių žvejybos kvotas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1969 (OL L 82, 2019 3 25, p. 6).

11

(12)  
  2013 m. kovo 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 185/2013, kuriuo iš tam tikrų 2013 m. ir vėlesniais metais Ispanijai skirtų žvejybos kvotų numatoma išskaityti tam tikrus kiekius dėl 2009 m. pereikvotos tam tikros atlantinių skumbrių kvotos (OL L 62, 2013 3 6, p. 1).

12

---

PRIEDAS

2019 M. IŠSKAITYMAI IŠ PERŽVEJOTŲ IŠTEKLIŲ ŽVEJYBOS KVOTŲ

| Valstybė narė | Rūšies kodas | Rajono kodas | Rūšies pavadinimas | Rajono pavadinimas | Pradinė 2018 m. kvota (kilogramais) | 2018 m. leistas iškrauti kiekis (bendras patikslintas kiekis kilogramais)
   (1) | Bendras 2018 m. laimikis (kilogramais) | Panaudotas kvotos kiekis, palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu | Žvejybos kvotos perviršis, palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu (kilogramais) | Daugiklis
   (2) | Papildomas daugiklis
   (3)
  ,
   (4) | Išskaitytino kiekio likutis iš ankstesnių metų
   (5)


  (kilogramais) | 2019 m. išskaitytinas kiekis (kilogramais) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | RJE | 7FG. | Šlakuotosios rajos | 7f ir 7g kvadratų Sąjungos vandenys | 14 000 | 15 400 | 19 888 | 129,14 % | 4 488 | 1,00 | / | / | 4 488 |
| BE | RJU | 07D. (6) | Marmurinės rombinės rajos | 7d kvadrato Sąjungos vandenys | 2 000 | 969 | 1 394 | 143,86 % | 425 (7) | Netaikoma | Netaikoma | 2 617 | 2 617 |
| DE | COD | 3BC+24 | Atlantinės menkės | 22–24 pakvadračiai | 1 194 000 | 1 349 400 | 1 393 360 | 103,26 % | 43 960 | / | C (8) | / | 43 960 |
| DK | COD | 3BC+24 | Atlantinės menkės | 22–24 pakvadračiai | 2 444 000 | 2 594 270 | 2 617 780 | 100,91 % | 23 510 | / | C (8) | / | 23 510 |
| ES | BET | ATLANT | Didžiaakiai tunai | Atlanto vandenynas | 9 791 920 | 9 281 920 | 9 756 069 | 105,11 % | 474 149 | / | C (8) | / | 474 149 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Juodieji paltusai | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | / | 0 | 27 736 | Netaikoma | 27 736 | 1,00 | A | / | 41 604 |
| ES | GHL | N3LMNO | Juodieji paltusai | NAFO 3LMNO kvadratai | 4 534 000 | 4 496 772 | 4 508 020 | 100,25 % | 11 248 | / | A (8)+C (8) | / | 11 248 |
| ES | NEP | *07U16 | Norveginiai omarai | ICES 7 parajonio 16 funkcinis vienetas | 825 000 | 155 000 | 158 375 | 102,18 % | 3 375 | / | / | / | 3 375 |
| ES | RJU | 9-C. | Marmurinės rombinės rajos | 9 parajonio Sąjungos vandenys | 15 000 | 15 000 | 17 067 | 113,78 % | 2 067 | 1,00 | / | / | 2 067 |
| ES | YFT | IOTC | Gelsvauodegiai tunai | IOTC kompetencijos rajonas | 45 682 000 | 45 354 940 | 44 964 373 | 99,14 % | – 390 567  (9) | Netaikoma | Netaikoma | 2 138 460 | 2 138 460 |
| EE | COD | N3M. | Atlantinės menkės | NAFO 3M kvadratas | 124 000 | 916 170 | 953 232 | 104,05 % | 37 062 | / | / | / | 37 062 |
| FR | GHL | 1N2AB. | Juodieji paltusai | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | / | 0 | 18 084 | Netaikoma | 18 084 | 1,00 | / | / | 18 084 |
| IE | HER | 07A/MM | Atlantinės silkės | 7a | 1 826 000 | 1 850 311 | 1 979 666 | 106,99 % | 129 355 | / | / | / | 129 355 |
| IE | MAC | 2CX14- | Atlantinės skumbrės | 6, 7 parajoniai, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratai; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys | 69 141 000 | 66 541 055 | 66 965 925 | 100,64 % | 424 870 | / | / | / | 424 870 |
| NL | POK | 2C3A4 | Ledjūrio menkės | 3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a kvadrato Sąjungos vandenys | 110 000 | 210 994 | 265 115 | 125,65 % | 54 121 | 1,00 | / | / | 54 121 |
| NL | WHG | 56-14 | Paprastieji merlangai | 6 parajonis; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys | / | 0 | 4 492 | Netaikoma | 4 492 | 1,00 | / | / | 4 492 |
| PL | COD | 3BC+24 | Atlantinės menkės | 22–24 pakvadračiai | 654 000 | 786 200 | 858 164 | 109,15 % | 71 964 | / | C (8) | 32 331 | 104 295 |
| PT | ALF | 3X14- | Paprastieji beriksai | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys | 182 000 | 179 044 | 184 010 | 102,77 % | 4 966 | / | / | / | 4 966 |
| PT | BET | ATLANT | Didžiaakiai tunai | Atlanto vandenynas | 3 717 470 | 4 152 470 | 4 405 184 | 106,09 % | 252 714 | / | C (8) | / | 252 714 |
| PT | BFT | AE45WM | Paprastieji tunai | Atlanto vandenynas į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūra | 470 190 | 437 190 | 450 343 | 103,01 % | 13 153 | / | C (8) | / | 13 153 |
| PT | BUM | ATLANT | Atlantiniai marlinai | Atlanto vandenynas | 50 440 | 45 428 | 74 337 | 163,64 % | 28 909 | 1,00 | A | / | 43 364 |
| PT | RJU | 9-C. | Marmurinės rombinės rajos | 9 parajonio Sąjungos vandenys | 15 000 | 33 000 | 36 295 | 109,98 % | 3 295 | / | / | / | 3 295 |
| UK | COD | N1GL14 | Atlantinės menkės | NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenys ir 5, 12 bei 14 parajonių Grenlandijos vandenys | 382 000 | 497 520 | 512 187 | 102,95 % | 14 667 | / | / | / | 14 667 |
| UK | GHL | 1N2AB. | Juodieji paltusai | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | 25 000 | 22 000 | 24 434 | 111,06 % | 2 434 | 1,00 | / | / | 2 434 |
| UK | HER | 4AB. | Atlantinės silkės | 4 parajonio į šiaurę nuo 53°30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys | 79 381 000 | 84 694 795 | 84 739 599 | 100,05 % | 44 804 | / | / | / | 44 804 |
| UK | MAC | 2CX14- | Atlantinės skumbrės | 6, 7 parajoniai, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratai; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys | 190 143 000 | 186 253 028 | 189 644 893 | 101,82 % | 3 391 865 | / | A (8) | / | 3 391 865 |
| UK | POK | 1N2AB. | Ledjūrio menkės | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | 182 000 | 459 700 | 463 509 | 100,83 % | 3 809 | / | / | / | 3 809 |
| UK | RHG | 5B67- | Šiauriniai grenadieriai | Vb kvadrato, VI ir VII parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys | 1 510 | 1 510 | 7 588 | 502,52 % | 6 078 | 1,00 | / | / | 6 078 |
| UK | WHG | 56-14 | Paprastieji merlangai | 6 parajonis; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys | 122 000 | 124 060 | 139 470 | 112,42 % | 15 410 | 1,00 | / | / | 15 410 |

Valstybė narė

Rūšies kodas

Rajono kodas

Rūšies pavadinimas

Rajono pavadinimas

Pradinė 2018 m. kvota (kilogramais)

2018 m. leistas iškrauti kiekis (bendras patikslintas kiekis kilogramais)
   (1)

Bendras 2018 m. laimikis (kilogramais)

Panaudotas kvotos kiekis, palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu

Žvejybos kvotos perviršis, palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu (kilogramais)

Daugiklis
   (2)

Papildomas daugiklis
   (3)
  ,
   (4)

Išskaitytino kiekio likutis iš ankstesnių metų
   (5)

(kilogramais)

2019 m. išskaitytinas kiekis (kilogramais)

BE

RJE

7FG.

Šlakuotosios rajos

7f ir 7g kvadratų Sąjungos vandenys

14 000

15 400

19 888

129,14 %

4 488

1,00

/

/

4 488

BE

RJU

07D. (6)

Marmurinės rombinės rajos

7d kvadrato Sąjungos vandenys

2 000

969

1 394

143,86 %

425 (7)

Netaikoma

Netaikoma

2 617

2 617

DE

COD

3BC+24

Atlantinės menkės

22–24 pakvadračiai

1 194 000

1 349 400

1 393 360

103,26 %

43 960

/

C (8)

/

43 960

DK

COD

3BC+24

Atlantinės menkės

22–24 pakvadračiai

2 444 000

2 594 270

2 617 780

100,91 %

23 510

/

C (8)

/

23 510

ES

BET

ATLANT

Didžiaakiai tunai

Atlanto vandenynas

9 791 920

9 281 920

9 756 069

105,11 %

474 149

/

C (8)

/

474 149

ES

GHL

1N2AB.

Juodieji paltusai

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

/

0

27 736

Netaikoma

27 736

1,00

A

/

41 604

ES

GHL

N3LMNO

Juodieji paltusai

NAFO 3LMNO kvadratai

4 534 000

4 496 772

4 508 020

100,25 %

11 248

/

A (8)+C (8)

/

11 248

ES

NEP

*07U16

Norveginiai omarai

ICES 7 parajonio 16 funkcinis vienetas

825 000

155 000

158 375

102,18 %

3 375

/

/

/

3 375

ES

RJU

9-C.

Marmurinės rombinės rajos

9 parajonio Sąjungos vandenys

15 000

15 000

17 067

113,78 %

2 067

1,00

/

/

2 067

ES

YFT

IOTC

Gelsvauodegiai tunai

IOTC kompetencijos rajonas

45 682 000

45 354 940

44 964 373

99,14 %

– 390 567  (9)

Netaikoma

Netaikoma

2 138 460

2 138 460

EE

COD

N3M.

Atlantinės menkės

NAFO 3M kvadratas

124 000

916 170

953 232

104,05 %

37 062

/

/

/

37 062

FR

GHL

1N2AB.

Juodieji paltusai

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

/

0

18 084

Netaikoma

18 084

1,00

/

/

18 084

IE

HER

07A/MM

Atlantinės silkės

7a

1 826 000

1 850 311

1 979 666

106,99 %

129 355

/

/

/

129 355

IE

MAC

2CX14-

Atlantinės skumbrės

6, 7 parajoniai, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratai; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys

69 141 000

66 541 055

66 965 925

100,64 %

424 870

/

/

/

424 870

NL

POK

2C3A4

Ledjūrio menkės

3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a kvadrato Sąjungos vandenys

110 000

210 994

265 115

125,65 %

54 121

1,00

/

/

54 121

NL

WHG

56-14

Paprastieji merlangai

6 parajonis; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys

/

0

4 492

Netaikoma

4 492

1,00

/

/

4 492

PL

COD

3BC+24

Atlantinės menkės

22–24 pakvadračiai

654 000

786 200

858 164

109,15 %

71 964

/

C (8)

32 331

104 295

PT

ALF

3X14-

Paprastieji beriksai

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

182 000

179 044

184 010

102,77 %

4 966

/

/

/

4 966

PT

BET

ATLANT

Didžiaakiai tunai

Atlanto vandenynas

3 717 470

4 152 470

4 405 184

106,09 %

252 714

/

C (8)

/

252 714

PT

BFT

AE45WM

Paprastieji tunai

Atlanto vandenynas į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūra

470 190

437 190

450 343

103,01 %

13 153

/

C (8)

/

13 153

PT

BUM

ATLANT

Atlantiniai marlinai

Atlanto vandenynas

50 440

45 428

74 337

163,64 %

28 909

1,00

A

/

43 364

PT

RJU

9-C.

Marmurinės rombinės rajos

9 parajonio Sąjungos vandenys

15 000

33 000

36 295

109,98 %

3 295

/

/

/

3 295

UK

COD

N1GL14

Atlantinės menkės

NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenys ir 5, 12 bei 14 parajonių Grenlandijos vandenys

382 000

497 520

512 187

102,95 %

14 667

/

/

/

14 667

UK

GHL

1N2AB.

Juodieji paltusai

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

25 000

22 000

24 434

111,06 %

2 434

1,00

/

/

2 434

UK

HER

4AB.

Atlantinės silkės

4 parajonio į šiaurę nuo 53°30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys

79 381 000

84 694 795

84 739 599

100,05 %

44 804

/

/

/

44 804

UK

MAC

2CX14-

Atlantinės skumbrės

6, 7 parajoniai, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratai; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys

190 143 000

186 253 028

189 644 893

101,82 %

3 391 865

/

A (8)

/

3 391 865

UK

POK

1N2AB.

Ledjūrio menkės

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

182 000

459 700

463 509

100,83 %

3 809

/

/

/

3 809

UK

RHG

5B67-

Šiauriniai grenadieriai

Vb kvadrato, VI ir VII parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

1 510

1 510

7 588

502,52 %

6 078

1,00

/

/

6 078

UK

WHG

56-14

Paprastieji merlangai

6 parajonis; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys

122 000

124 060

139 470

112,42 %

15 410

1,00

/

/

15 410

---

(1)  Valstybėms narėms pagal atitinkamus žvejybos galimybių reglamentus skirtos žvejybos kvotos, atsižvelgus į pasikeitimą žvejybos galimybėmis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (OL L 354, 2013 12 28, p. 22) 16 straipsnio 8 dalį, kvotų iš 2017 m. į 2018 m. perkėlimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 (OL L 115, 1996 5 9, p. 3) 4 straipsnio 2 dalį ir pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį arba žvejybos galimybių perskirstymą ir išskaitymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 ir 105 straipsnius.

(2)  Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 2 dalyje. Visais atvejais, kai perviršis yra ne didesnis nei 100 tonų, išskaitytinas kiekis lygus perviršiui, padaugintam iš 1,00.

(3)  Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 3 dalyje, su sąlyga, kad perviršis yra didesnis kaip 10 %.

(4)  Raidė „A“ reiškia, kad dėl 2016, 2017 ir 2018 m. iš eilės viršytų kvotų taikytas papildomas 1,5 daugiklis. Raidė „C“ reiškia, kad taikytas papildomas 1,5 daugiklis, nes ištekliams taikomas daugiametis planas.

(5)  Iš ankstesnių metų likęs kiekis.

(6)  Išskaitytina iš RJU/7DE (7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenys) kvotos.

(7)  Į mažesnius už vieną toną kiekius neatsižvelgiama.

(8)  Papildomas daugiklis netaikomas, nes perviršis yra ne didesnis nei 10 % leidžiamo iškrauti kiekio.

(9)  Šiuo nepanaudotu kiekiu negalima sumažinti išskaitytino kiekio, nes Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis YFT/IOTC ištekliams netaikomas.

---

SPRENDIMAI

| 2019 10 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 10 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/9

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1727

2019 m. spalio 7 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi antrajame Bonos susitarimo ministrų susitikime, dėl Ministrų deklaracijos ir prie jos pridedamo 2019–2025 m. Bonos susitarimo strateginio veiksmų plano (BASAP)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 191 ir 196 straipsnius kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Tarybos sprendimu 84/358/EEB (1) Europos ekonominė bendrija sudarė Susitarimą dėl bendradarbiavimo sprendžiant Šiaurės jūros taršos nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis klausimus (toliau – Bonos susitarimas) (2). Bonos susitarimas įsigaliojo 1989 m. rugsėjo 1 d. 1989 m. Bonos susitarimas buvo iš dalies pakeistas. Tie pakeitimai įsigaliojo 1994 m. balandžio 1 d. Europos ekonominė bendrija tuos pakeitimus patvirtino Tarybos sprendimu 93/540/EEB (3); |
| --- | --- |

(1)

Tarybos sprendimu 84/358/EEB (1) Europos ekonominė bendrija sudarė Susitarimą dėl bendradarbiavimo sprendžiant Šiaurės jūros taršos nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis klausimus (toliau – Bonos susitarimas) (2). Bonos susitarimas įsigaliojo 1989 m. rugsėjo 1 d. 1989 m. Bonos susitarimas buvo iš dalies pakeistas. Tie pakeitimai įsigaliojo 1994 m. balandžio 1 d. Europos ekonominė bendrija tuos pakeitimus patvirtino Tarybos sprendimu 93/540/EEB (3);

| (2) | 2019 m. minima Bonos susitarimo 50-ies metų sukaktis. Ta proga Susitariančiosios Šalys 2019 m. spalio 11 d. Bonoje įvyksiančiame antrajame Bonos susitarimo ministrų susitikime ketina priimti Ministrų deklaraciją (toliau – Ministrų deklaracija); susitikime dalyvaus tarpvyriausybinės organizacijos ir stebėtojai iš kaimyninių regionų, atsakingi už kovą su Didžiosios Šiaurės jūros ir jos prieigų tarša nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis; |
| --- | --- |

(2)

2019 m. minima Bonos susitarimo 50-ies metų sukaktis. Ta proga Susitariančiosios Šalys 2019 m. spalio 11 d. Bonoje įvyksiančiame antrajame Bonos susitarimo ministrų susitikime ketina priimti Ministrų deklaraciją (toliau – Ministrų deklaracija); susitikime dalyvaus tarpvyriausybinės organizacijos ir stebėtojai iš kaimyninių regionų, atsakingi už kovą su Didžiosios Šiaurės jūros ir jos prieigų tarša nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis;

| (3) | minint sėkmingą 50 metų trunkantį bendradarbiavimą pagal Bonos susitarimą ir pripažįstant bendrą tolesnio regionų bendradarbiavimo stiprinimo naudą siekiant užkirsti kelią atsitiktinei ir neteisėtai jūros taršai dėl jūrinės veiklos Didžiojoje Šiaurės jūroje ir jos prieigose, šiai taršai pasirengti ir į ją reaguoti, Ministrų deklaracijoje norima nustatyti bendrą viziją dėl Didžiosios Šiaurės jūros ir jos prieigų apsaugos nuo atsitiktinės, išvengiamos ir tyčinės taršos, kurią sukelia laivyba, naftos ir dujų operacijos jūroje bei kita jūrinė veikla; |
| --- | --- |

(3)

minint sėkmingą 50 metų trunkantį bendradarbiavimą pagal Bonos susitarimą ir pripažįstant bendrą tolesnio regionų bendradarbiavimo stiprinimo naudą siekiant užkirsti kelią atsitiktinei ir neteisėtai jūros taršai dėl jūrinės veiklos Didžiojoje Šiaurės jūroje ir jos prieigose, šiai taršai pasirengti ir į ją reaguoti, Ministrų deklaracijoje norima nustatyti bendrą viziją dėl Didžiosios Šiaurės jūros ir jos prieigų apsaugos nuo atsitiktinės, išvengiamos ir tyčinės taršos, kurią sukelia laivyba, naftos ir dujų operacijos jūroje bei kita jūrinė veikla;

| (4) | kaip tvirtas įsipareigojimas įgyvendinti tokią viziją Ministrų deklaracijoje turi būti patvirtintos Bonos susitarimo Susitariančiųjų Šalių atnaujintos pastangos pasiekti sutartus tikslus ir užtikrinti geresnę jūros taršos prevenciją, pasirengimą jūros taršai ir reagavimą į ją Didžiojoje Šiaurės jūroje ir jos prieigose. Tuo tikslu Susitariančiosios Šalys ketina priimti 2019–2025 m. Bonos susitarimo strateginį veiksmų planą, kuris turi būti pridėtas prie Ministrų deklaracijos ir kuriame nustatyti 2019–2025 m. laikotarpio plataus užmojo strateginiai tikslai, veiklos tikslai ir jų įgyvendinimo veiksmai; |
| --- | --- |

(4)

kaip tvirtas įsipareigojimas įgyvendinti tokią viziją Ministrų deklaracijoje turi būti patvirtintos Bonos susitarimo Susitariančiųjų Šalių atnaujintos pastangos pasiekti sutartus tikslus ir užtikrinti geresnę jūros taršos prevenciją, pasirengimą jūros taršai ir reagavimą į ją Didžiojoje Šiaurės jūroje ir jos prieigose. Tuo tikslu Susitariančiosios Šalys ketina priimti 2019–2025 m. Bonos susitarimo strateginį veiksmų planą, kuris turi būti pridėtas prie Ministrų deklaracijos ir kuriame nustatyti 2019–2025 m. laikotarpio plataus užmojo strateginiai tikslai, veiklos tikslai ir jų įgyvendinimo veiksmai;

| (5) | svarbu nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi antrajame Bonos susitarimo ministrų susitikime, nes sprendimas, kuris turi būti priimtas susitikime, turės teisinių padarinių Sąjungos atžvilgiu; |
| --- | --- |

(5)

svarbu nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi antrajame Bonos susitarimo ministrų susitikime, nes sprendimas, kuris turi būti priimtas susitikime, turės teisinių padarinių Sąjungos atžvilgiu;

| (6) | Sąjunga yra Bonos susitarimo Susitariančioji Šalis ir yra suinteresuota stiprinti bendradarbiavimą sprendžiant Didžiosios Šiaurės jūros ir jos prieigų taršos klausimus, todėl tikslinga pasirašyti Ministrų deklaraciją, kuria patvirtinamas prie jos pridedamas Bonos susitarimo 2019–2025 m. strateginis veiksmų planas, ir ją remti, |
| --- | --- |

(6)

Sąjunga yra Bonos susitarimo Susitariančioji Šalis ir yra suinteresuota stiprinti bendradarbiavimą sprendžiant Didžiosios Šiaurės jūros ir jos prieigų taršos klausimus, todėl tikslinga pasirašyti Ministrų deklaraciją, kuria patvirtinamas prie jos pridedamas Bonos susitarimo 2019–2025 m. strateginis veiksmų planas, ir ją remti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi antrajame Bonos susitarimo ministrų susitikime, yra pritarti prie šio sprendimo pridėtos Ministrų deklaracijos ir prie jos pridedamo Bonos susitarimo 2019–2025 m. strateginio veiksmų plano (BASAP) priėmimui.

Dėl neesminių Ministrų deklaracijos ir prie jos pridedamo Bonos susitarimo 2019–2025 m. strateginio veiksmų plano (BASAP) pakeitimų gali būti susitarta be papildomo Tarybos sprendimo.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2019 m. spalio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

A.-M. HENRIKSSON

---

(1)  
  1984 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 84/358/EEB dėl Susitarimo dėl bendradarbiavimo sprendžiant Šiaurės jūros taršos nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis klausimus sudarymo (OL L 188, 1984 7 16, p. 7).

1

(2)  
  OL L 188, 1984 7 16, p. 9.

2

(3)  
  1993 m. spalio 18 d. Tarybos sprendimas 93/540/EEB, patvirtinantis tam tikrus Susitarimo dėl bendradarbiavimo sprendžiant Šiaurės jūros taršos nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis klausimus (Bonos susitarimo) pakeitimus (OL L 263, 1993 10 22, p. 51).

3

---

PROJEKTAS Ministrų deklaracija

2019 m. spalio 11 d., Bona, Vokietija

MES, MINISTRAI IR EUROPOS KOMISIJOS NARYS, atsakingi už kovą su Didžiosios Šiaurės jūros ir jos prieigų tarša nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis, 2019 m. spalio 11 d. susirinkome Bonoje, kur vyko antrasis Bonos susitarimo ministrų susitikimas, dalyvaujant tarpvyriausybinėms organizacijoms ir stebėtojams iš kaimyninių regionų,

MINĖDAMI sėkmingą 50-ies metų bendradarbiavimą pagal Bonos susitarimą ir PRIPAŽINDAMI toliau stiprinamo mūsų bendradarbiavimo teikiamą bendrą naudą siekiant užkirsti kelią atsitiktinei ir neteisėtai jūros taršai, kurią lemia jūrinė veikla Didžiojoje Šiaurės jūroje ir jos prieigose, taip pat siekiant šiai taršai pasirengti ir į ją reaguoti,

PALANKIAI VERTINDAMI Ispanijos prisijungimą prie Bonos susitarimo bei Prancūzijos ir Ispanijos atsakomybės zonos pertvarkymą, pagal kurį į jūrų zoną, kuriai taikomas Bonos susitarimas, bus įtraukta Biskajos įlanka,

SIEKDAMI didinti savo pakrančių ir jūros aplinkos apsaugą nuo Didžiojoje Šiaurės jūroje ir jos prieigose vykdomos veiklos sukeliamos jūros taršos, taip pat stiprindami bendradarbiavimą taršos prevencijos, pasirengimo jai ir reagavimo į ją srityse,

ATSIŽVELGDAMI Į Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) vaidmenį reguliuojant pasaulinę laivybą, kad būtų apsaugota jūros aplinka ir žmonių sveikata, taip pat rengiant Integruotą jūrų politiką Europos Sąjungai ir atitinkamus ES teisės aktus (1), susijusius su jūros tarša ir incidentais,

TOLIAU koordinuodami nacionalines pastangas (sub)regionų lygmeniu visų labui ir atsižvelgiant į Susitariančiųjų Šalių pareigą teikti ataskaitas,

NAUDODAMIESI plačiai pripažintomis informacinėmis sistemomis, kurios kompetentingose tarptautinėse organizacijose apibrėžiamos kaip standartinės,

ATKREIPDAMI DĖMESĮ Į nuolatinį jūrų transporto ir kitos jūrinės veiklos, pvz., naftos ir dujų gavybos jūroje, plėtrą ir tai, kad nors pastaraisiais metais pastebėtų išsiliejimo atvejų skaičius ir sumažėjo, rizika visada išliks,

PRIĖMĖME šią bendrą deklaraciją:

| 1. | turime viziją dėl Didžiosios Šiaurės jūros ir jos prieigų apsaugos nuo atsitiktinės, išvengiamos ir tyčinės laivybos, naftos ir dujų operacijų jūroje bei kitos jūrinės veiklos sukeliamos taršos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritariame IMO taisyklėms, kurias taikant pavyko sumažinti jūros taršą. Nors per pastaruosius metus ir buvo imtasi įvairių priemonių, atsitiktinė ir neteisėta tarša kitomis medžiagomis nei nafta tebekelia didelį pavojų Didžiajai Šiaurės jūrai ir jos prieigoms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | puikiai suprantame jūros ir pakrantės aplinkos ekonominę ir socialinę vertę ir pripažįstame, kad išlaidos, susijusios su atitinkamais ištekliais, skirtais jūros taršos prevencijai, pasirengimui jūros taršai ir reagavimui į ją, yra nedidelės, palyginti su žalos ištaisymo išlaidomis, atsirandančiomis po didelių taršos incidentų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžiame, kokia svarbi yra efektyvi nelaimių jūroje prevencija, pasirengimas joms ir reagavimas į jas; dar kartą patvirtiname savo įsipareigojimą aktyviai bendradarbiauti pagal Bonos susitarimą dėl reagavimo į nelaimes sistemų planavimo, rengimo ir veikimo bandymų, įskaitant bendras operatyvinio reagavimo pratybas; pripažįstame bendro Europos bendradarbiavimo, pasitelkiant Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą (RNKC) ir derinant veiklą su Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA), svarbą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertiname nusistovėjusią laivybos, naftos ir dujų operacijų jūroje, taip pat kitos jūrinės veiklos Didžiojoje Šiaurės jūroje ir jos prieigose stebėjimo iš oro ir palydovinės stebėsenos sistemą, kuri labai padeda nustatyti galimą taršą ir atgrasyti nuo neteisėto teršalų išmetimo į jūrą ir įgyvendinti mūsų įsipareigojimus pagal MARPOL konvenciją; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertiname nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų (RPAS), kurios sukurtos kaip naujos jūrų stebėjimo, jūrų transporto į orą išmetamų teršalų stebėsenos ir reagavimo į taršą paslaugos, naudojimą nacionaliniu ir regionų lygmenimis ir raginame Susitariančiąsias Šalis dalytis žiniomis ir patirtimi apie jų nacionalines RPAS sistemas ir jų reikšmę užtikrinant vykdymą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | dar kartą patvirtiname savo įsipareigojimą tęsti nacionalines skrydžių programas ir vykdyti bendras operacijas, pvz., suderintas išplėstinės taršos kontrolės operacijas, ir palankiai vertiname per „CleanSeaNet“ EMSA teikiamas palydovinių vaizdų paslaugas, kuriomis prisidedama prie geresnio pasirengimo ir taršos prevencijos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertiname Bonos susitarimo vadovų ir kodeksų, įskaitant Kovos su tarša vadovą ir Bonos susitarimo kodeksą dėl naftos atsiradimo, kuriais teikiami išskirtiniai informacijos šaltiniai taršos prevencijos, pasirengimo taršai ir reagavimo į ją veiklos srityje ir kurie pripažinti visame pasaulyje pagal Tarptautinę konvenciją dėl pasirengimo, veiksmų ir bendradarbiavimo įvykus taršos nafta incidentams (angl. OPRC) ir jos Protokolą dėl pavojingų ir kenksmingų medžiagų (PKM), rengimą ir nuolatinį atnaujinimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dar kartą patvirtiname savo įsipareigojimą toliau taikyti ir nuolat atnaujinti Bonos susitarimo bendrus reagavimo į incidentus jūroje planus (t. y. planą DENGERNETH, MANCHEPLAN, planą NORBRIT, Keturšalės zonos planą), kurie yra svarbi priemonė imtis tarpvalstybinių atsakomųjų veiksmų po incidento, neatsižvelgiant į nacionalinės atsakomybės zoną, kurioje išsiliejo nafta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažindami kintantį pavojų, susijusį su didėjančiu pavojingų ir kenksmingų medžiagų gabenimu, didesniais laivais, autonominiais laivais, nauju kuru, nuolatiniu dideliu eismo intensyvumu, naftos ir dujų operacijomis jūroje bei kita jūrine veikla, pažymime, jog svarbu išsaugoti tinkamą išteklių pusiausvyrą, kad būtų užtikrinta efektyvi taršos prevencija ir reagavimo veikla Didžiojoje Šiaurės jūroje ir jos prieigose; sutinkame, kad tolesnė reagavimo pajėgumų plėtra regione, kuriam taikomas Bonos susitarimas, turėtų būti grindžiama nacionaliniais ir bendrais rizikos vertinimais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dar kartą patvirtiname savo bendrą įsipareigojimą užkirsti kelią jūros taršai, kuri daro poveikį oro kokybei, bendradarbiaujant ir kartu prisidedant prie tarptautinių su jūros tarša susijusių taisyklių ir standartų įgyvendinimo bei vykdymo užtikrinimo, taip pat užtikrinant vienodas sąlygas ekonominės veiklos vykdytojams; pakartojame, kad Direktyva (ES) 2016/802 (2) buvo sėkmingai įgyvendinama ir tai matyti iš žemų reikalavimų dėl sieros kiekio SOx išmetimo kontrolės rajonuose (nuo 2015 m. –0,10 proc. didžiausio sieros kiekio), taip pat primename naujausius IMO įsipareigojimus užtikrinti nuoseklų pasaulinės sieros kiekio ribos (nuo 2020 m. –0,50 proc.) nustatymą pagal MARPOL konvencijos VI priedą. Dėl suderintos ir griežtos šių reikalavimų vykdymo užtikrinimo tvarkos, be kita ko, Šiaurės jūros SOx išmetimo kontrolės rajone, taip pat aukšto laivų atitikties reikalavimams lygio visoje ES, pakrančių regionuose ir miestuose smarkiai sumažinta tarša sieros dioksidu; palankiai vertiname tai, kad plėtojamas mūsų bendras įsipareigojimas kartu prisidėti prie MARPOL konvencijos VI priedo vykdymo užtikrinimo priežiūros, ir tai, kad nuo 2021 m. Šiaurės jūra bus laikoma NOx (azoto oksidų) išmetimo kontrolės rajonu (angl. NECA). Susitariančiosios Šalys išsaugo teisę laisvai pasirinkti savo dalyvavimo būdus įgyvendinant priežiūros priemones; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįstame, kad tokios nuostatos kaip Šiaurės jūros paskelbimas specialiąja teritorija pagal MARPOL konvencijos I ir V priedus bus veiksmingos tik užtikrinus tinkamą jų vykdymą; todėl palankiai vertiname sėkmingą Šiaurės jūros tyrėjų ir prokurorų tinklo darbą skatinant su tarša susijusių taisyklių ir standartų vykdymo užtikrinimą ir pritariame tam, kad būtų tęsiamas bendradarbiavimas su tinklu dėl visų atitinkamų MARPOL konvencijos priedų vykdymo užtikrinimo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | dar kartą patvirtiname savo įsipareigojimą tinkamai įgyvendinti Direktyvą 2005/35/EB3 dėl taršos iš laivų ir pažeidimų (su pakeitimais) bei užtikrinti šios direktyvos vykdymą, visų pirma, kiek tai susiję su bendradarbiavimu stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo srityje, pareigos teikti ataskaitas vykdymu ir veiksmingomis sankcijomis, įskaitant baudžiamąsias sankcijas, už pažeidimus taršos srityje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertiname tai, kad Taryba ir Europos Parlamentas priėmė persvarstytą direktyvą dėl uosto priėmimo įrenginių3, ir įsipareigojame keistis informacija ir bendradarbiauti, kad užkirstume kelią neteisėtam atliekų išmetimui į jūrą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertiname tai, kad IMO patvirtino naujus veiklos rezultatus dėl taisyklių ir gairių, susijusių su skystųjų nuotekų iš išmetamųjų dujų valymo sistemų išleidimu į vandenis, vertinimo ir derinimo, įskaitant sąlygas ir zonas, kaip svarbią priemonę, padedančią geriau suprasti plovimo vandens, išleidžiamo naudojant dujų plautuvus ir (arba) išmetamųjų dujų valymo sistemas, poveikį jūros aplinkai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžiame suderintų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programų poreikį, siekiant užtikrinti, kad kovos su tarša priemonės būtų įgyvendinamos naudojant geriausius prieinamus gamybos būdus ir įrangą, kai sprendžiami esami ir būsimi uždaviniai, dėl kurių, atrodo, reikia taikyti novatoriškus reagavimo būdus, pvz., diegiant ir dažniau naudojant naują kurą, sukurtą taip, kad būtų laikomasi vis griežtesnių reikalavimų dėl teršalų išmetimo; dar kartą patvirtiname, kad sprendimų priėmimo procesai grindžiami geriausiomis turimomis žiniomis, metodais ir pagalbinėmis priemonėmis; pažymime, kad pagal 2019–2025 m. Bonos susitarimo strateginį veiksmų planą nustatomi mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros prioritetai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipiame dėmesį į integruoto požiūrio į jūrų valdymą raidą ir į tai, kaip svarbu stiprinti bendradarbiavimą su atitinkamais jūrų sektoriais ir įstaigomis, siekiant labiau holistinio mūsų jūrų valdymo, kad būtų užtikrinta gera jūrų vandenų aplinkos būklė pagal ES jūrų strategijos pagrindų direktyvą (3); |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertiname IMO veiksmų planą, skirtą jūrų plastiko šiukšlių iš laivų problemai spręsti, kuriuo siekiama patobulinti esamas taisykles ir kuriuo nustatomos naujos paramos priemonės, skirtos rimtai problemai, kurią kelia jūros aplinkoje esantis jūrų plastikas, spręsti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | dar kartą patvirtiname savo įsipareigojimą bendradarbiauti su kitomis kompetentingomis tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis ir įstaigomis, visų pirma Tarptautine jūrų organizacija (IMO), OSPAR ir HELSINKI komisijomis, Lisabonos ir Kopenhagos susitarimų šalimis, Viduržemio jūros regioniniu reagavimo į su jūrų tarša susijusias avarijas centru (angl. REMPEC), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) ir Arkties taryba, kad būtų dalijamasi patirtimi bei gerosios praktikos pavyzdžiais ir būtų pasiekti bendri tikslai. |
| --- | --- |

19.

Atsižvelgdami į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir kaip tvirtą įsipareigojimą siekti savo vizijos pažymime, kad atnaujintos pastangos pasiekti sutartus tikslus ir užtikrinti geresnę jūros taršos prevenciją, pasirengimą jūros taršai ir reagavimą į ją Didžiojoje Šiaurės jūroje ir jos prieigose, ir PATVIRTINAME 1 priede pateiktą 2019–2025 m. Bonos susitarimo strateginį veiksmų planą, kuriame nustatyti plataus užmojo strateginiai tikslai, veiklos tikslai ir jų įgyvendinimo veiksmai 2019–2025 m. laikotarpiu.

---

(1)  Norvegija nėra Europos Sąjungos narė. Norvegija prisideda remdamasi lygiaverčiais nacionalinės teisės aktais ir ES teisės aktais, pagal kuriuos ji yra įsipareigojusi kaip Europos ekonominės erdvės (EEE) narė.

1

(2)  
  2018 m. balandžio 16 d. Komisijos ataskaita dėl sieros kiekio jūriniame kure standartų, nustatytų Direktyvoje 2016/802/ES, įgyvendinimo ir laikymosi, COM(2018) 188 final.

2

(3)  Norvegija nėra Europos Sąjungos narė. Norvegija prisideda remdamasi lygiaverčiais nacionalinės teisės aktais ir ES teisės aktais, pagal kuriuos ji yra įsipareigojusi kaip Europos ekonominės erdvės (EEE) narė.

3

---

PROJEKTAS Bonos susitarimo strateginis veiksmų planas (angl. BASAP)

2019–2025 m.

Įvadas

Pagrindinis darbas pagal Bonos susitarimą - bendradarbiauti regionų lygmeniu, siekiant užtikrinti laivų ir jūroje veikiančių įrenginių sukeliamos jūros taršos Didžiojoje Šiaurės jūroje prevenciją ir kovą su ja; vykdyti priežiūrą siekiant padėti aptikti taršą jūroje ir kovoti su ja; užtikrinti valymą po nelaimių jūroje ir pažeidimų taršos srityje. Tai laimėjimai, susiję su moksliniu, techniniu ir operatyviniu darbu pagal 50 metų galiojantį Bonos susitarimą. Bonos susitarimo Susitariančiosios Šalys ėmėsi bendrų veiksmų, kad įgytų didelės patirties sprendžiant pavojaus jūros aplinkai klausimus, ir bendradarbiaudamos su Susitariančiosiomis Šalimis yra pasirengusios spręsti naujus uždavinius ir dalyvauti tarptautinės bendruomenės veikloje.

Bonos susitarimas yra seniausias vyriausybių sudarytas regioninis susitarimas dėl reagavimo į taršos incidentus. Susitarimas – tai mechanizmas, kuriuo remdamosi Šiaurės jūros valstybės ir Europos Sąjunga bendradarbiauja, kad padėtų vienos kitoms kovoti su nelaimių jūroje nulemta tarša ir nuolatine laivų ir jūroje veikiančių įrenginių sukeliama tarša Šiaurės jūros regione. 1969 m. Susitarimą pasirašė aštuonios su Šiaurės jūra besiribojančios valstybės – Belgija, Danija, Jungtinė Karalystė, Nyderlandai, Norvegija, Prancūzija, Švedija ir Vokietija – netrukus po 1967 m. įvykusios naftos tanklaivio „Torrey Canyon“ avarijos Kornvalyje, kai išsiliejo 117 000 tonų naftos. Tačiau Bonos susitarimą pradėta taikyti tik XX a. 8-ojo dešimtmečio pabaigoje, kai įvyko du kiti dideli taršos incidentai: 1977 m. „Ekofisk“ sprogimas ir 1978 m. „Amoco Cadiz“ incidentas. Nuo tada Susitarimas buvo veiksmingai taikomas. 1983 m. jo taikymo sritis buvo išplėsta, kad apimtų kitas kenksmingas medžiagas, o 1987 m. į Susitarimą įtrauktas bendradarbiavimas priežiūros srityje. Tolesnė plėtra įvyko 2010 m., kai prie Susitarimo prisijungė Airija ir jo taikymo sritis buvo išplėsta – numatyta Susitarimo nuostatas taikyti Airijos vandenims ir susijusiems Norvegijos ir Jungtinės Karalystės vandenims.

Nors bendras atsitiktinio naftos išsiliejimo Europos vandenyse atvejų skaičius sumažėjo, kartais vis dar pasitaiko didelio atsitiktinio naftos išsiliejimo (t. y. kai išsilieja daugiau kaip 20 000 tonų naftos) atvejų. Nors sausumoje išleidžiama nafta sudaro didžiausią kasmet į vandenyną patenkančios naftos dalį, atsitiktinis naftos išsiliejimas vis dar yra pagrindinis taršos šaltinis ir lemia apie 10–15 proc. viso pasaulyje kasmet į vandenyną patenkančio naftos kiekio.

2019–2025 m. BASAP siekiama palengvinti Bonos susitarimo įgyvendinimą, siekiant apskritai prisidėti prie jūros taršos prevencijos ir spręsti ateities uždavinius, kaip antai neišvengiamus esminius pokyčius energijos ir gamtos išteklių rinkose, 2015 m. Paryžiaus susitarime nustatytus aplinkos apsaugos uždavinius ir daromą spaudimą dėl jūrinių teritorijų planavimo, dėl kurių jūroje gali kilti kitų pavojų. Atsižvelgiant į šiuos pokyčius ir smarkiai sumažėjusį atsitiktinio naftos išsiliejimo Europos vandenyse atvejų skaičių per pastaruosius 30 metų, į naftos išsiliejimą reaguojantys subjektai turėjo išplėsti savo dėmesio centrą nuo taršos nafta iki visų rūšių jūros taršos, kurią galima išmatuoti ir (arba) išvalyti. Svarbus naujas Bonos susitarimo uždavinys, nustatytas atlikus SSGG analizę, yra susijęs su oro tarša, kuri daro poveikį pakrantės teritorijų ekosistemoms ir piliečių sveikatai, esant dideliam gyventojų tankiui (MARPOL konvencijos VI priedas).

Susitariančiosios Šalys įgyvendina 2019–2025 m. BASAP:

| — | prižiūrėdamos savo atsakomybės zonas, kad apsaugotų jas nuo jūros taršos bei atitinkamos virš jūros esančios oro erdvės taršos pavojaus, įskaitant stebėjimo iš oro ir palydovinės stebėsenos koordinavimą; |
| --- | --- |

—

prižiūrėdamos savo atsakomybės zonas, kad apsaugotų jas nuo jūros taršos bei atitinkamos virš jūros esančios oro erdvės taršos pavojaus, įskaitant stebėjimo iš oro ir palydovinės stebėsenos koordinavimą;

| — | įspėdamos viena kitą apie tokius pavojus; |
| --- | --- |

—

įspėdamos viena kitą apie tokius pavojus;

| — | patvirtindamos bendrus veiklos metodus, kad galėtų pasikliauti vienos kitomis, siekdamos užtikrinti būtinus prevencijos ir valymo standartus; |
| --- | --- |

—

patvirtindamos bendrus veiklos metodus, kad galėtų pasikliauti vienos kitomis, siekdamos užtikrinti būtinus prevencijos ir valymo standartus;

| — | patvirtindamos bendrus ir suderintus veiklos metodus MARPOL konvencijos VI priedo laikymosi stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo tikslais; |
| --- | --- |

—

patvirtindamos bendrus ir suderintus veiklos metodus MARPOL konvencijos VI priedo laikymosi stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo tikslais;

| — | teikdamos paramą viena kitai (kai jos prašoma) vykdant reagavimo operacijas; |
| --- | --- |

—

teikdamos paramą viena kitai (kai jos prašoma) vykdant reagavimo operacijas;

| — | dalydamosi mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rezultatais bei gerosios patirties pavyzdžiais ir |
| --- | --- |

—

dalydamosi mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rezultatais bei gerosios patirties pavyzdžiais ir

| — | vykdydamos bendras pratybas. |
| --- | --- |

—

vykdydamos bendras pratybas.

Vizija

Bonos susitarimo vizija:

Švari Didžioji Šiaurės jūra be atsitiktinės ir neteisėtos laivybos ir kitos jūrinės veiklos sukeliamos taršos

Didžioji Šiaurės jūra padeda puoselėti įvairias produktyvias ekosistemas ir yra svarbi milijonų žmonių kasdieniam gyvenimui. Tam tikra Didžiosios Šiaurės jūros dalis apima keletą judriausių laivybos kelių pasaulyje. Todėl Bonos susitarimo vizija – kiek įmanoma labiau sumažinti taršos pavojų, kurį lemia atsitiktinė ir neteisėta laivų ir kitos jūrinės veiklos sukeliama tarša.

Kad ši vizija būtų įgyvendinta, Bonos susitarime susitarta dėl šių strateginių tikslų:

| (a) | apskritai nustatyti ir spręsti naujas jūrų sektoriuje kylančias problemas, susijusias su jūros aplinka, kuriai taikomas Bonos susitarimas;
  nustatyti ir įvertinti naujas galimybes mažinti jūros aplinkai kylančią riziką, remiantis geriausiais prieinamais gamybos būdais (GPGB) ir geriausia aplinkos apsaugos praktika (GAAP);
  nustatyti ir įvertinti naujus stebėsenos metodus, siekiant užtikrinti, kad būtų taikomi geriausi prieinami gamybos būdai ir geriausia aplinkos apsaugos praktika;
  tinkamai reaguoti į naujai nustatytą jūros aplinkai kylančią riziką, atsižvelgiant į OTSOPA rekomendacijas ir
  visapusiškai naudotis I ir II BE-AWARE projektais, kad būtų galima nustatyti veiksmingiausias būsimas rizikos mažinimo ir reagavimo priemones. |
| --- | --- |

(a)

apskritai nustatyti ir spręsti naujas jūrų sektoriuje kylančias problemas, susijusias su jūros aplinka, kuriai taikomas Bonos susitarimas;

nustatyti ir įvertinti naujas galimybes mažinti jūros aplinkai kylančią riziką, remiantis geriausiais prieinamais gamybos būdais (GPGB) ir geriausia aplinkos apsaugos praktika (GAAP);

nustatyti ir įvertinti naujus stebėsenos metodus, siekiant užtikrinti, kad būtų taikomi geriausi prieinami gamybos būdai ir geriausia aplinkos apsaugos praktika;

tinkamai reaguoti į naujai nustatytą jūros aplinkai kylančią riziką, atsižvelgiant į OTSOPA rekomendacijas ir

visapusiškai naudotis I ir II BE-AWARE projektais, kad būtų galima nustatyti veiksmingiausias būsimas rizikos mažinimo ir reagavimo priemones.

Strateginiai tikslai

A.   Neteisėtos ir atsitiktinės taršos prevencija bendradarbiaujant ir kartu užtikrinant su jūros tarša susijusių tarptautinių taisyklių ir standartų vykdymą, įskaitant atitiktį MARPOL konvencijos priedams

Nors per pastaruosius metus ir buvo imtasi įvairių priemonių, neteisėta ir atsitiktinė tarša tebekelia didelį pavojų Didžiajai Šiaurės jūrai. Bendradarbiavimas jų veiksmingo ir efektyvaus vykdymo užtikrinimo srityje yra pagrindinė priemonė siekiant apsaugoti jūros aplinką.

Su jūros tarša susijusios tarptautinės taisyklės nustatytos 1973 m. Tarptautinėje konvencijoje dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL), kuri buvo atnaujinta 1978 m. MARPOL konvenciją parengė Tarptautinė jūrų organizacija (IMO) ir ja siekiama užkirsti kelią laivų sukeliamai taršai – vykdant tiek atsitiktines, tiek įprastas operacijas – bei ją sumažinti. Kartu pateikti toliau nurodyti šeši techniniai priedai, susiję su jūros tarša (žr. I priedą „Dabartiniai MARPOL konvencijos I–VI priedų tekstai“):

I priedas. Taršos nafta prevencijos taisyklės;

II priedas. Taršos skystomis kenksmingomis medžiagomis, kurios gabenamos nesupakuotos, prevencijos taisyklės;

III priedas. Taršos pavojingomis medžiagomis, kurios gabenamos jūra supakuotos, prevencijos taisyklės;

IV priedas. Taršos nuotekomis iš laivų prevencijos taisyklės;

V priedas. Taršos šiukšlėmis iš laivų prevencijos taisyklės;

VI priedas. Laivų sukeliamos oro taršos prevencijos taisyklės.

Siekiant užtikrinti vienodą ir nuoseklų MARPOL konvencijos priedų įgyvendinimą ir vykdymą, visų pirma nuostatų dėl Šiaurės jūros, kaip sieros ir azoto oksidų išmetimo kontrolės rajono, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą pagal MARPOL konvencijos VI priedą, taip pat atsižvelgiant į tai, kad 2020 m. bus pradėta taikyti pasaulinė sieros kiekio riba laivams, plaukiojantiems už išmetamųjų teršalų kontrolės rajono ribų, turi būti nustatyti bendri ir suderinti veiklos vykdymo metodai.

B.   Efektyvaus pasirengimo ekstremaliajai situacijai skatinimas ir nustatymas

C.   Tinkamiausių reagavimo pajėgumų organizavimas

Nepaisant visų pastangų didinti jūrų saugumą, incidentų rizika visada išlieka. Dėl didėjančio gabenimo jūra bei pavojingų ir kenksmingų krovinių vežimo lygio kyla vis didesnė rizika jūros aplinkai. Kad galėtų tinkamai reaguoti, Susitariančiosios Šalys jau panaudojo daug išteklių. Siekiant toliau didinti efektyvumą, visų pirma finansiniu požiūriu, tolesnis reagavimo pajėgumų stiprinimas turėtų būti grindžiamas rizikos vertinimais, trūkumų analize bei regioniniu ir subregioniniu požiūriu. Siekiant užtikrinti, kad kovos su tarša priemonės būtų įgyvendinamos taikant geriausius prieinamus gamybos būdus ir įrangą, reikalingos suderintos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos.

Kad šie strateginiai tikslai būtų įgyvendinti, Bonos susitarime susitarta dėl šių veiklos tikslų:

Veiklos tikslai

Veiklos tikslai, susiję su A strateginiu tikslu (prevencija):

| A.I. | vykdyti tinkamą laivybos ir jūrinės veiklos priežiūrą Didžiojoje Šiaurės jūroje ir užtikrinti efektyvų ataskaitų dėl pastabų, pateiktų Bonos susitarimo atsakomybės zonose, teikimą; |
| --- | --- |

A.I.

vykdyti tinkamą laivybos ir jūrinės veiklos priežiūrą Didžiojoje Šiaurės jūroje ir užtikrinti efektyvų ataskaitų dėl pastabų, pateiktų Bonos susitarimo atsakomybės zonose, teikimą;

| A.II. | vadovybei ir orlaivių įgulos nariams teikti naujausią informaciją apie kovos su tarša skrydžių planavimą ir vykdymą Bonos susitarimo zonoje; |
| --- | --- |

A.II.

vadovybei ir orlaivių įgulos nariams teikti naujausią informaciją apie kovos su tarša skrydžių planavimą ir vykdymą Bonos susitarimo zonoje;

| A.III. | užtikrinti bendrus veiklos metodus vykdant atitikties MARPOL konvencijos priedams stebėseną; |
| --- | --- |

A.III.

užtikrinti bendrus veiklos metodus vykdant atitikties MARPOL konvencijos priedams stebėseną;

| A.IV. | užtikrinti efektyvų su taršos incidentais susijusių įrodymų rinkimą ir glaudų bendradarbiavimą su tyrėjais ir prokurorais, įgyvendinant su jūrų tarša susijusias taisykles ir standartus Didžiojoje Šiaurės jūroje; |
| --- | --- |

A.IV.

užtikrinti efektyvų su taršos incidentais susijusių įrodymų rinkimą ir glaudų bendradarbiavimą su tyrėjais ir prokurorais, įgyvendinant su jūrų tarša susijusias taisykles ir standartus Didžiojoje Šiaurės jūroje;

| A.V. | perduoti ir platinti informaciją apie neteisėtos ir atsitiktinės taršos prevenciją visuomenei ir ekspertams. |
| --- | --- |

A.V.

perduoti ir platinti informaciją apie neteisėtos ir atsitiktinės taršos prevenciją visuomenei ir ekspertams.

Tikslai, susiję su B strateginio tikslo įgyvendinimu (pasirengimas):

| B.I. | pasiekti bendrą supratimą apie tai, kaip derėtų reaguoti į ekstremaliąsias situacijas jūroje, ir užtikrinti informuotumą apie nacionalines nenumatytų atvejų sistemas ir strategijas; |
| --- | --- |

B.I.

pasiekti bendrą supratimą apie tai, kaip derėtų reaguoti į ekstremaliąsias situacijas jūroje, ir užtikrinti informuotumą apie nacionalines nenumatytų atvejų sistemas ir strategijas;

| B.II. | išsaugoti tinkamą reagavimo srities darbuotojų mokymo ir Susitariančiųjų Šalių kovos su tarša padalinių bendradarbiavimo lygį bei skatinti pasirengimą efektyvioms daugiašalėms kovos su tarša operacijoms; |
| --- | --- |

B.II.

išsaugoti tinkamą reagavimo srities darbuotojų mokymo ir Susitariančiųjų Šalių kovos su tarša padalinių bendradarbiavimo lygį bei skatinti pasirengimą efektyvioms daugiašalėms kovos su tarša operacijoms;

| B.III. | užtikrinti, kad Susitariančiųjų Šalių reagavimo veiksmai būtų tinkamai parengti, siekiant apsaugoti jūros aplinką, taip pat užtikrinti, kad prioritetai būtų nustatyti remiantis tinkamiausiu pagrindu; |
| --- | --- |

B.III.

užtikrinti, kad Susitariančiųjų Šalių reagavimo veiksmai būtų tinkamai parengti, siekiant apsaugoti jūros aplinką, taip pat užtikrinti, kad prioritetai būtų nustatyti remiantis tinkamiausiu pagrindu;

| B.IV. | bendradarbiauti su kitomis tarptautinėmis ir Europos organizacijomis, taip pat su kaimyniniais jūrų regionais, siekiant nustatyti sąveiką ir išvengti dubliavimosi. |
| --- | --- |

B.IV.

bendradarbiauti su kitomis tarptautinėmis ir Europos organizacijomis, taip pat su kaimyniniais jūrų regionais, siekiant nustatyti sąveiką ir išvengti dubliavimosi.

Tikslai, susiję su C strateginio tikslo įgyvendinimu (reagavimas):

| C.I. | užtikrinti, kad Susitariančiosios Šalys aiškiai suprastų kitų subjektų reagavimo į incidentus būdus, kad būtų skatinama geriausios patirties plėtra; |
| --- | --- |

C.I.

užtikrinti, kad Susitariančiosios Šalys aiškiai suprastų kitų subjektų reagavimo į incidentus būdus, kad būtų skatinama geriausios patirties plėtra;

| C.II. | laikytis ir nuolat atnaujinti bendrus operatyvinius reagavimo į taršos incidentus metodus ir skatinti tinkamų reagavimo strategijų plėtrą ir bendrą supratimą apie jas; |
| --- | --- |

C.II.

laikytis ir nuolat atnaujinti bendrus operatyvinius reagavimo į taršos incidentus metodus ir skatinti tinkamų reagavimo strategijų plėtrą ir bendrą supratimą apie jas;

| C.III. | skatinti suderintas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas, susijusias su reagavimo technologijomis, įranga ir kitomis veiklos priemonėmis; |
| --- | --- |

C.III.

skatinti suderintas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas, susijusias su reagavimo technologijomis, įranga ir kitomis veiklos priemonėmis;

| C.IV. | užtikrinti, kad visame Šiaurės rytų Atlanto regione būtų išsaugota tinkama reagavimo veiklai skirtų išteklių pusiausvyra, atsižvelgiant į subregioninius rizikos vertinimus. |
| --- | --- |

C.IV.

užtikrinti, kad visame Šiaurės rytų Atlanto regione būtų išsaugota tinkama reagavimo veiklai skirtų išteklių pusiausvyra, atsižvelgiant į subregioninius rizikos vertinimus.

Veiksmai

Siekiant įgyvendinti viziją, strateginius tikslus ir veiklos tikslus, Bonos susitarimo strateginiame veiksmų plane (BASAP) nustatyti konkretūs išmatuojami veiksmai ir realūs tikslai 2019–2025 m. laikotarpiui, kad būtų nukreiptas ir sutelktas Susitariančiųjų Šalių darbas. BASAP pripažįstama, kad reikia išsaugoti nusistovėjusias sistemas ir toliau bendradarbiauti, kad būtų užtikrintas su veikla susijęs Susitarimo pobūdis. Kartu įvardijamos galimybės stiprinti šias pastangas ir kurti naujas kryptis.

Bonos susitarime susitarta dėl šių veiksmų:

Veiksmai, susiję su A strateginiu tikslu (prevencija):

| A.1. | vykdyti stebėjimo iš oro ir palydovinio sekimo operacijas, įskaitant nacionalinius skrydžius, regioninius skrydžius, „Tour d’Horizon“ ir CEPCO / „SuperCEPCO“ skrydžius, siekiant nustatyti, ištirti, surinkti įrodymus ir stebėti naftos ir kitų kenksmingų medžiagų išsiliejimą; |
| --- | --- |

A.1.

vykdyti stebėjimo iš oro ir palydovinio sekimo operacijas, įskaitant nacionalinius skrydžius, regioninius skrydžius, „Tour d’Horizon“ ir CEPCO / „SuperCEPCO“ skrydžius, siekiant nustatyti, ištirti, surinkti įrodymus ir stebėti naftos ir kitų kenksmingų medžiagų išsiliejimą;

| A.2. | toliau taikyti efektyvią standartinę ataskaitų teikimo sistemą ir naudotis šia sistema pagal Direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų pranešant apie aptiktą taršą Bonos susitarimo Susitariančiosioms Šalims ir Komisijai , taip pat IMO; |
| --- | --- |

A.2.

toliau taikyti efektyvią standartinę ataskaitų teikimo sistemą ir naudotis šia sistema pagal Direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų pranešant apie aptiktą taršą Bonos susitarimo Susitariančiosioms Šalims ir Komisijai , taip pat IMO;

| A.3. | bendradarbiaujant su Europos jūrų saugumo agentūra, kuo geriau išnaudoti palydovinius vaizdus ir reaguoti į naujausius pokyčius, susijusius su aukštai esančiais fiktyviais palydovais (angl. HAPS) ir nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemomis (RPAS), kuriomis gali naudotis Didžiosios Šiaurės jūros valstybės, taip pat įdiegti suderintą sistemą visoje Didžiojoje Šiaurės jūroje, kad būtų galima geriau nustatyti taršos incidentus; |
| --- | --- |

A.3.

bendradarbiaujant su Europos jūrų saugumo agentūra, kuo geriau išnaudoti palydovinius vaizdus ir reaguoti į naujausius pokyčius, susijusius su aukštai esančiais fiktyviais palydovais (angl. HAPS) ir nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemomis (RPAS), kuriomis gali naudotis Didžiosios Šiaurės jūros valstybės, taip pat įdiegti suderintą sistemą visoje Didžiojoje Šiaurės jūroje, kad būtų galima geriau nustatyti taršos incidentus;

| A.4. | stiprinti bendradarbiavimą nustatant pažeidimus, susijusius su MARPOL konvencijos V priedu ir vykdymo užtikrinimu; V |
| --- | --- |

A.4.

stiprinti bendradarbiavimą nustatant pažeidimus, susijusius su MARPOL konvencijos V priedu ir vykdymo užtikrinimu; V

| A.5. | stiprinti bendradarbiavimą nustatant pažeidimus, susijusius su MARPOL konvencijos VI priedu ir vykdymo užtikrinimu, be kita ko, taikant esamą uosto valstybės kontrolės ir vykdymo užtikrinimo tvarką, taip pat diegiant pažangias atitikties stebėsenos tikslines priemones ir dalijantis vykdymo užtikrinimo veiksmų rezultatais bendrose informacinėse sistemose (pvz., THETIS-EU); |
| --- | --- |

A.5.

stiprinti bendradarbiavimą nustatant pažeidimus, susijusius su MARPOL konvencijos VI priedu ir vykdymo užtikrinimu, be kita ko, taikant esamą uosto valstybės kontrolės ir vykdymo užtikrinimo tvarką, taip pat diegiant pažangias atitikties stebėsenos tikslines priemones ir dalijantis vykdymo užtikrinimo veiksmų rezultatais bendrose informacinėse sistemose (pvz., THETIS-EU);

| A.6. | toliau taikyti ir nuolat atnaujinti Oro operacijų vykdymo vadovą ir „BAOAC Atlas“; |
| --- | --- |

A.6.

toliau taikyti ir nuolat atnaujinti Oro operacijų vykdymo vadovą ir „BAOAC Atlas“;

| A.7. | bendradarbiaujant su Šiaurės jūros tyrėjų ir prokurorų tinklu (angl. NSN), toliau taikyti ir nuolat atnaujinti Šiaurės jūros vadovą dėl pažeidimų jūros taršos nafta srityje; |
| --- | --- |

A.7.

bendradarbiaujant su Šiaurės jūros tyrėjų ir prokurorų tinklu (angl. NSN), toliau taikyti ir nuolat atnaujinti Šiaurės jūros vadovą dėl pažeidimų jūros taršos nafta srityje;

| A.8. | užtikrinti bendradarbiavimą per OSINET naftos išsiliejimo nustatymo srityje, įskaitant laboratorijose atliekamą kalibravimą ir tolesnį bendrų naftos išsiliejimo nustatymo metodų vystymą; |
| --- | --- |

A.8.

užtikrinti bendradarbiavimą per OSINET naftos išsiliejimo nustatymo srityje, įskaitant laboratorijose atliekamą kalibravimą ir tolesnį bendrų naftos išsiliejimo nustatymo metodų vystymą;

| A.9. | stiprinti bendradarbiavimą su tyrėjais ir prokurorais:





  a. | iki 2022 m. – bendradarbiaujant su NSN, nustatyti galimybes paskelbti apkaltinamuosius nuosprendžius už pažeidimus jūros taršos srityje; |
| --- | --- | --- |

A.9.

a.

iki 2022 m. – bendradarbiaujant su NSN, nustatyti galimybes paskelbti apkaltinamuosius nuosprendžius už pažeidimus jūros taršos srityje;

| b. | iki 2025 m. – bendradarbiaujant su NSN, nustatyti procedūras, pagal kurias atitinkamų laivybos ir laivus eksploatuojančių bendrovių veiklos rezultatai aplinkos srityje gali būti skelbiami viešai; |
| --- | --- |

b.

iki 2025 m. – bendradarbiaujant su NSN, nustatyti procedūras, pagal kurias atitinkamų laivybos ir laivus eksploatuojančių bendrovių veiklos rezultatai aplinkos srityje gali būti skelbiami viešai;

| A.10. | imtis bendrų veiksmų su IMO, siekiant nustatyti, kaip Bonos susitarimu galima toliau padėti laikytis MARPOL konvencijos VI priedo nuostatų, atsižvelgiant į naujausius IMO pokyčius, susijusius su 2020 m. pasaulinės sieros kiekio ribos nustatymu (pvz., griežtesnė uosto valstybės kontrolės tvarka, taip pat draudimas gabenti kurą deginimo tikslais, jeigu jame yra daugiau kaip 0,50 proc. sieros); |
| --- | --- |

A.10.

imtis bendrų veiksmų su IMO, siekiant nustatyti, kaip Bonos susitarimu galima toliau padėti laikytis MARPOL konvencijos VI priedo nuostatų, atsižvelgiant į naujausius IMO pokyčius, susijusius su 2020 m. pasaulinės sieros kiekio ribos nustatymu (pvz., griežtesnė uosto valstybės kontrolės tvarka, taip pat draudimas gabenti kurą deginimo tikslais, jeigu jame yra daugiau kaip 0,50 proc. sieros);

| A.11. | teikti paramą per IMO-MEPC, siekiant peržiūrėti MARPOL konvencijos II priedą dėl didelio klampumo ir kietinamųjų medžiagų išmetimo sąlygų; |
| --- | --- |

A.11.

teikti paramą per IMO-MEPC, siekiant peržiūrėti MARPOL konvencijos II priedą dėl didelio klampumo ir kietinamųjų medžiagų išmetimo sąlygų;

| A.12. | palaikyti bei nuolat atnaujinti Bonos susitarimo interneto svetainę ir platinti elektroninius leidinius (t. y. žinynus, vadovus ir ataskaitas); |
| --- | --- |

A.12.

palaikyti bei nuolat atnaujinti Bonos susitarimo interneto svetainę ir platinti elektroninius leidinius (t. y. žinynus, vadovus ir ataskaitas);

| A.13. | remti ir (arba) skatinti teikti rekomendacijas dėl BE-AWARE projektuose nurodytų prevencinių priemonių. |
| --- | --- |

A.13.

remti ir (arba) skatinti teikti rekomendacijas dėl BE-AWARE projektuose nurodytų prevencinių priemonių.

Veiksmai, susiję su B strateginiu tikslu (pasirengimas):

| B.1. | išsaugoti ir atnaujinti Bonos susitarimo kovos su tarša vadovo skyrius, kad jie atitiktų poreikius; |
| --- | --- |

B.1.

išsaugoti ir atnaujinti Bonos susitarimo kovos su tarša vadovo skyrius, kad jie atitiktų poreikius;

| B.2. | skatinti keistis informacija apie galinčias teršti nuolaužas ir nacionalinių duomenų bazių kūrimą; |
| --- | --- |

B.2.

skatinti keistis informacija apie galinčias teršti nuolaužas ir nacionalinių duomenų bazių kūrimą;

| B.3. | planuoti ir įgyvendinti regioninės ir subregioninės veiklos užduotis ir mokymą; |
| --- | --- |

B.3.

planuoti ir įgyvendinti regioninės ir subregioninės veiklos užduotis ir mokymą;

| B.4. | skatinti nacionalinių konsultacijų aplinkos apsaugos klausimais sistemų plėtrą ir susijusius informacijos mainus; |
| --- | --- |

B.4.

skatinti nacionalinių konsultacijų aplinkos apsaugos klausimais sistemų plėtrą ir susijusius informacijos mainus;

| B.5. | toliau keistis informacija su kitomis regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Sąjungos civilinės saugos mechanizmu (angl. UCPM), EMSA, EPPR (Arkties taryba), HELCOM, IMO, OSPAR komisija, Lisabonos sutarties šalimis ir REMPEC, dalyvaujant sekretoriatų posėdžiuose, ir, kai naudinga, stiprinti bendradarbiavimą su šiomis organizacijomis, pvz., atsižvelgiant į Reagavimo į pavojingas ir kenksmingas medžiagas (PKM) vadovo bendrą rengimą; |
| --- | --- |

B.5.

toliau keistis informacija su kitomis regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Sąjungos civilinės saugos mechanizmu (angl. UCPM), EMSA, EPPR (Arkties taryba), HELCOM, IMO, OSPAR komisija, Lisabonos sutarties šalimis ir REMPEC, dalyvaujant sekretoriatų posėdžiuose, ir, kai naudinga, stiprinti bendradarbiavimą su šiomis organizacijomis, pvz., atsižvelgiant į Reagavimo į pavojingas ir kenksmingas medžiagas (PKM) vadovo bendrą rengimą;

| B.6. | stiprinti bendradarbiavimą su OSPAR komisija ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis, susijusiomis su jūros aplinkos apsauga nuo taršos ir jūroje veikiančių įrenginių; |
| --- | --- |

B.6.

stiprinti bendradarbiavimą su OSPAR komisija ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis, susijusiomis su jūros aplinkos apsauga nuo taršos ir jūroje veikiančių įrenginių;

| B.7. | bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, pvz., HELCOM, EMSA ir CTG, vystyti PKM strategiją, siekiant įgyvendinti su PKM susijusius Konvencijos dėl pasirengimo, veiksmų ir bendradarbiavimo įvykus taršos nafta incidentams (angl. OPRC) principus; |
| --- | --- |

B.7.

bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, pvz., HELCOM, EMSA ir CTG, vystyti PKM strategiją, siekiant įgyvendinti su PKM susijusius Konvencijos dėl pasirengimo, veiksmų ir bendradarbiavimo įvykus taršos nafta incidentams (angl. OPRC) principus;

| B.8. | imtis bendrų veiksmų su IMO, siekiant nustatyti, kaip Bonos susitarimu galima toliau padėti stiprinti tarptautinių OPRC ir PKM protokolų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

B.8.

imtis bendrų veiksmų su IMO, siekiant nustatyti, kaip Bonos susitarimu galima toliau padėti stiprinti tarptautinių OPRC ir PKM protokolų įgyvendinimą;

| B.9. | toliau tobulinti reagavimo pajėgumus, grindžiamus rizikos aplinkai analize, siekiant prisitaikyti prie kintančio pavojaus jūroje. |
| --- | --- |

B.9.

toliau tobulinti reagavimo pajėgumus, grindžiamus rizikos aplinkai analize, siekiant prisitaikyti prie kintančio pavojaus jūroje.

Veiksmai, susiję su C strateginiu tikslu (reagavimas):

| C.1. | toliau taikyti pranešimų apie taršos incidentus sistemą ir nustatyti įgytą patirtį; |
| --- | --- |

C.1.

toliau taikyti pranešimų apie taršos incidentus sistemą ir nustatyti įgytą patirtį;

| C.2. | toliau taikyti ir nuolat atnaujinti bendrus reagavimo į incidentus jūroje planus (planą DENGERNETH, MANCHEPLAN, Keturšalės zonos planą, planą „NorBrit“ (Biskajos įlankos planą); |
| --- | --- |

C.2.

toliau taikyti ir nuolat atnaujinti bendrus reagavimo į incidentus jūroje planus (planą DENGERNETH, MANCHEPLAN, Keturšalės zonos planą, planą „NorBrit“ (Biskajos įlankos planą);

| C.3. | stiprinti bendrų metodų, susijusių su reagavimu į laukinės gamtos taršą, kūrimą, be kita ko, nustatyti geriausią patirtį ir informuoti visuomenę apie veiklą, susijusią su reagavimu į laukinės gamtos taršą; |
| --- | --- |

C.3.

stiprinti bendrų metodų, susijusių su reagavimu į laukinės gamtos taršą, kūrimą, be kita ko, nustatyti geriausią patirtį ir informuoti visuomenę apie veiklą, susijusią su reagavimu į laukinės gamtos taršą;

| C.4. | dalytis nustatyta ir įgyta patirtimi, susijusia su reagavimu į taršą jūros vėjo elektrinių parkuose; |
| --- | --- |

C.4.

dalytis nustatyta ir įgyta patirtimi, susijusia su reagavimu į taršą jūros vėjo elektrinių parkuose;

| C.5. | kurti sąsajas ir užtikrinti suderinamumą su reagavimu pakrantėje; |
| --- | --- |

C.5.

kurti sąsajas ir užtikrinti suderinamumą su reagavimu pakrantėje;

| C.6. | skatinti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir keitimąsi informacija apie reagavimo technologijas, įrangą ir kitas veiklos priemones, visų pirma apie integruotus priežiūros jutiklius, reagavimo į nelaimes technologiją, siekiant reaguoti į nelaimingus atsitikimus naktį ir esant prastam matomumui bei nepalankioms oro sąlygoms, taip pat jūroje prarastų talpyklų aptikimą ir surinkimą, nelaimingus atsitikimus, susijusius su rimtomis naftos ir cheminėmis avarijomis, ir nelaimingus atsitikimus, susijusius su naujos kartos kuru; |
| --- | --- |

C.6.

skatinti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir keitimąsi informacija apie reagavimo technologijas, įrangą ir kitas veiklos priemones, visų pirma apie integruotus priežiūros jutiklius, reagavimo į nelaimes technologiją, siekiant reaguoti į nelaimingus atsitikimus naktį ir esant prastam matomumui bei nepalankioms oro sąlygoms, taip pat jūroje prarastų talpyklų aptikimą ir surinkimą, nelaimingus atsitikimus, susijusius su rimtomis naftos ir cheminėmis avarijomis, ir nelaimingus atsitikimus, susijusius su naujos kartos kuru;

| C.7. | skatinti mokslinius tyrimus dėl bendrų mokslinių tyrimų prioritetų: iki 2019–2022 m. parengti bendrą mokslinių tyrimų pasiūlymą dėl naujos kartos kuro; |
| --- | --- |

C.7.

skatinti mokslinius tyrimus dėl bendrų mokslinių tyrimų prioritetų: iki 2019–2022 m. parengti bendrą mokslinių tyrimų pasiūlymą dėl naujos kartos kuro;

| C.8. | skatinti keistis informacija apie nacionalines rizikos vertinimo sistemas, įskaitant vilkimą esant ekstremaliajai situacijai. |
| --- | --- |

C.8.

skatinti keistis informacija apie nacionalines rizikos vertinimo sistemas, įskaitant vilkimą esant ekstremaliajai situacijai.

---

1 papildymas

1–18 užduotys, susijusios su A strateginiu tikslu (prevencija):

| Užduotis | Strateginis


  veiksmas | Aprašymas | Planuojama data | Vadovaujantis subjektas | Pažanga | Būsena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| 1. | A.1. | Vykdyti stebėjimo iš oro ir palydovinio sekimo operacijas, įskaitant nacionalinius skrydžius, regioninius skrydžius, „Tour d’Horizon“ ir CEPCO / „SuperCEPCO“ skrydžius, siekiant nustatyti, ištirti, surinkti įrodymus ir stebėti naftos ir kitų kenksmingų medžiagų išsiliejimą, atsižvelgiant į strateginius priežiūros poreikius. | Visus metus vykdoma veikla | Susitariančioji šalis | | Vykdomas |
| 2. | A.1. | Išsaugoti stebėjimo iš oro aprėptį bei efektyvumą ir išanalizuoti strateginius priežiūros poreikius, inter alia, remiantis turimų duomenų apie nustatytą taršą nafta ir kitomis medžiagomis rinkiniais. | | Susitariančioji šalis | „CleanSeaNet“ – EMSA
  Žuvininkystė – Europos žuvininkystės kontrolės agentūra
  NL – užduoties vadovas su susitariančiąja šalimi
  NL turi parengti projektą ir išplatinti jį departamentų vadovams.
  BE – MARPOL konvencijos VI priedas | |
| 3. | A.3.


  A.4.


  A.5. | Apsvarstyti galimybę parengti būtiniausias rekomendacijas dėl stebėjimo operacijų, vykdomų regione, kuriam taikomas Bonos susitarimas, ir tikėtinų rezultatų (MARPOL konvencijos VI priedas, nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos). | | ES (dėl galimybių supaprastinti jūrų stebėjimą, pvz., žuvininkystės ir taršos srityse)
  BE – vienas iš vadovų (VI priedas)
  ES – dronai | Pirminės diskusijos dėl MARPOL konvencijos VI priedo pradėtos 2019 m. OTSOPA susitikime.
  EMSA pradėjo teikti nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų paslaugą. | Vykdomas |
| 4. | A.2. | Toliau taikyti efektyvų stebėsenos ir ataskaitų teikimo standartą, pasinaudojant atitinkama sistema, skirta pranešti apie nustatytą taršą pagal Bonos susitarimą. | Prireikus vykdoma veikla | Susitariančioji šalis | | Vykdomas |
| 5. | A.3. | Bendradarbiaujant su Europos jūrų saugumo agentūra, kuo geriau išnaudoti palydovinius vaizdus, pvz., per „CleanSeaNet“, kad būtų imtasi tolesnių veiksmų, susijusių su pirmuoju perspėjimu apie galimos taršos nustatymą stebint iš oro,


  ir | Prireikus vykdoma veikla | Susitariančioji šalis | | Vykdomas |
| 6. | A.3. | teikti ataskaitas ir reaguoti į pokyčius, susijusius su aukštai esančiais fiktyviais palydovais (angl. HAPS) ir nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemomis (RPAS). | Prireikus vykdoma veikla | Susitariančioji šalis | ES / EMSA – HAPS ir RPAS | Vykdomas |
| | | | | | | |
| 8. | A.13. | Remti ir (arba) skatinti eismo atskyrimo sistemų įgyvendinimą ir atkreipti už rizikos mažinimo priemones atsakingų institucijų dėmesį į kitas BE-AWARE projektuose pateiktas rekomendacijas, susijusias su laivų eismo paslaugomis, automatinio identifikavimo sistemomis (AIS) vėjo elektrinėse ir e. navigacija. | Vykdomas | Susitariančioji šalis | Airijoje, Norvegijoje ir Nyderlanduose buvo surengti praktiniai seminarai. | Už įgyvendinimą atsakingi skirtingi nacionaliniai departamentai. |
| 9. | A.6.


  B.I. | Toliau taikyti ir nuolat atnaujinti Oro operacijų vykdymo vadovą. | Kasmet OTSOPA | NO ir susitariančioji šalis | | Vykdomas |
| 10. | A.6.


  B.I. | Tvarkyti orlaivių įgulos nariams ir ekspertams skirtą Bonos susitarimo kodekso dėl naftos atsiradimo elektroninę versiją, įskaitant nuotraukų atlasą, kaip Bonos susitarimo interneto svetainės atnaujinimo dalį. | Prireikus vykdoma veikla | FR ir susitariančioji šalis | | Vykdomas |
| 11. | A.4.


  A.5.


  A.10. | Stiprinti ir plėsti bendradarbiavimą pažeidimų nustatymo ir stebėjimo srityje, atsižvelgiant į MARPOL konvencijos priedus ir indėlį užtikrinant vykdymą ir palaikant ryšius su IMO. | Vykdomas | Susitariančioji šalis / NSN / sekretoriatas | | Vykdomas |
| 12. | A.5.


  A.10. | Apsvarstyti galimybę parengti bendrą techninę strategiją ir veiklos metodą, kad būtų galima stebėti, kaip laikomasi reikalavimų dėl NOx ir SOx. | | BE, DK (dar nepatvirtinta), FR
  NL? EMSA (dar nepatvirtinta) | | Naujas |
| 13. | A.7.


  A.9. | Stiprinti bendradarbiavimą su Šiaurės jūros tyrėjų ir prokurorų tinklu (NSN) ir kartu:


  a. toliau taikyti ir nuolat atnaujinti Šiaurės jūros vadovą dėl pažeidimų jūros taršos nafta srityje;


  b. rengti praktinius seminarus abiem šalims svarbiais klausimais;


  c. padėti, kai tai naudinga, skelbti apkaltinamuosius nuosprendžius ir nustatyti laivybos bendrovių veiklos rezultatus aplinkos srityje. | | NL / sekretoriatas | Galimos 2019–2025 m. seminarų temos: Pavojingos ir kenksmingos medžiagos
  Pavojingos ir kenksmingos medžiagos
  Jūrą teršiančios šiukšlės | Vykdomas |
| 14. | A.8. | Tęsti OSINET veiklą, siekiant:


  a. gerinti atitinkamų laboratorijų žinias ir patirtį teismo ekspertizės dėl naftos išsiliejimo srityje, be kita ko, atliekant kalibravimą, ir


  b. atnaujinti ir (arba) tobulinti analizės procedūras ir pamatinius metodus, įskaitant naftos ėminių ėmimą jūroje. | | DE / OSINET | | Vykdomas |
| 15. | A.12.


  B.1. | Palaikyti bei nuolat atnaujinti Bonos susitarimo interneto svetainę ir platinti elektroninius leidinius (t. y. žinynus, vadovus ir ataskaitas). Prireikus vykdoma veikla | Prireikus vykdoma veikla | Sekretoriatas / susitariančioji šalis | Sekretoriatas išnagrinės galimybę išsaugoti sprendimų ir (arba) veiksmų šaltinį. | Vykdomas |
| | | | | | | |
| 17. | A.2. | Peržiūrėti esamas rekomendacijas dėl pranešimų ir prireikus atlikti reikiamus patikslinimus. | Prireikus vykdoma veikla | Susitariančioji šalis | | Naujas |
| 18. | A.12. | Įgyvendinti Bonos susitarimo komunikacijos strategiją. | | Sekretoriatas | | Vykdomas |

Užduotis

Strateginis

veiksmas

Aprašymas

Planuojama data

Vadovaujantis subjektas

Pažanga

Būsena

1.

A.1.

Vykdyti stebėjimo iš oro ir palydovinio sekimo operacijas, įskaitant nacionalinius skrydžius, regioninius skrydžius, „Tour d’Horizon“ ir CEPCO / „SuperCEPCO“ skrydžius, siekiant nustatyti, ištirti, surinkti įrodymus ir stebėti naftos ir kitų kenksmingų medžiagų išsiliejimą, atsižvelgiant į strateginius priežiūros poreikius.

Visus metus vykdoma veikla

Susitariančioji šalis

Vykdomas

2.

A.1.

Išsaugoti stebėjimo iš oro aprėptį bei efektyvumą ir išanalizuoti strateginius priežiūros poreikius, inter alia, remiantis turimų duomenų apie nustatytą taršą nafta ir kitomis medžiagomis rinkiniais.

Susitariančioji šalis

„CleanSeaNet“ – EMSA

Žuvininkystė – Europos žuvininkystės kontrolės agentūra

NL – užduoties vadovas su susitariančiąja šalimi

NL turi parengti projektą ir išplatinti jį departamentų vadovams.

BE – MARPOL konvencijos VI priedas

3.

A.3.

A.4.

A.5.

Apsvarstyti galimybę parengti būtiniausias rekomendacijas dėl stebėjimo operacijų, vykdomų regione, kuriam taikomas Bonos susitarimas, ir tikėtinų rezultatų (MARPOL konvencijos VI priedas, nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos).

ES (dėl galimybių supaprastinti jūrų stebėjimą, pvz., žuvininkystės ir taršos srityse)

BE – vienas iš vadovų (VI priedas)

ES – dronai

Pirminės diskusijos dėl MARPOL konvencijos VI priedo pradėtos 2019 m. OTSOPA susitikime.

EMSA pradėjo teikti nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų paslaugą.

Vykdomas

4.

A.2.

Toliau taikyti efektyvų stebėsenos ir ataskaitų teikimo standartą, pasinaudojant atitinkama sistema, skirta pranešti apie nustatytą taršą pagal Bonos susitarimą.

Prireikus vykdoma veikla

Susitariančioji šalis

Vykdomas

5.

A.3.

Bendradarbiaujant su Europos jūrų saugumo agentūra, kuo geriau išnaudoti palydovinius vaizdus, pvz., per „CleanSeaNet“, kad būtų imtasi tolesnių veiksmų, susijusių su pirmuoju perspėjimu apie galimos taršos nustatymą stebint iš oro,

ir

Prireikus vykdoma veikla

Susitariančioji šalis

Vykdomas

6.

A.3.

teikti ataskaitas ir reaguoti į pokyčius, susijusius su aukštai esančiais fiktyviais palydovais (angl. HAPS) ir nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemomis (RPAS).

Prireikus vykdoma veikla

Susitariančioji šalis

ES / EMSA – HAPS ir RPAS

Vykdomas

8.

A.13.

Remti ir (arba) skatinti eismo atskyrimo sistemų įgyvendinimą ir atkreipti už rizikos mažinimo priemones atsakingų institucijų dėmesį į kitas BE-AWARE projektuose pateiktas rekomendacijas, susijusias su laivų eismo paslaugomis, automatinio identifikavimo sistemomis (AIS) vėjo elektrinėse ir e. navigacija.

Vykdomas

Susitariančioji šalis

Airijoje, Norvegijoje ir Nyderlanduose buvo surengti praktiniai seminarai.

Už įgyvendinimą atsakingi skirtingi nacionaliniai departamentai.

9.

A.6.

B.I.

Toliau taikyti ir nuolat atnaujinti Oro operacijų vykdymo vadovą.

Kasmet OTSOPA

NO ir susitariančioji šalis

Vykdomas

10.

A.6.

B.I.

Tvarkyti orlaivių įgulos nariams ir ekspertams skirtą Bonos susitarimo kodekso dėl naftos atsiradimo elektroninę versiją, įskaitant nuotraukų atlasą, kaip Bonos susitarimo interneto svetainės atnaujinimo dalį.

Prireikus vykdoma veikla

FR ir susitariančioji šalis

Vykdomas

11.

A.4.

A.5.

A.10.

Stiprinti ir plėsti bendradarbiavimą pažeidimų nustatymo ir stebėjimo srityje, atsižvelgiant į MARPOL konvencijos priedus ir indėlį užtikrinant vykdymą ir palaikant ryšius su IMO.

Vykdomas

Susitariančioji šalis / NSN / sekretoriatas

Vykdomas

12.

A.5.

A.10.

Apsvarstyti galimybę parengti bendrą techninę strategiją ir veiklos metodą, kad būtų galima stebėti, kaip laikomasi reikalavimų dėl NOx ir SOx.

BE, DK (dar nepatvirtinta), FR

NL? EMSA (dar nepatvirtinta)

Naujas

13.

A.7.

A.9.

Stiprinti bendradarbiavimą su Šiaurės jūros tyrėjų ir prokurorų tinklu (NSN) ir kartu:

a. toliau taikyti ir nuolat atnaujinti Šiaurės jūros vadovą dėl pažeidimų jūros taršos nafta srityje;

b. rengti praktinius seminarus abiem šalims svarbiais klausimais;

c. padėti, kai tai naudinga, skelbti apkaltinamuosius nuosprendžius ir nustatyti laivybos bendrovių veiklos rezultatus aplinkos srityje.

NL / sekretoriatas

Galimos 2019–2025 m. seminarų temos: Pavojingos ir kenksmingos medžiagos

Pavojingos ir kenksmingos medžiagos

Jūrą teršiančios šiukšlės

Vykdomas

14.

A.8.

Tęsti OSINET veiklą, siekiant:

a. gerinti atitinkamų laboratorijų žinias ir patirtį teismo ekspertizės dėl naftos išsiliejimo srityje, be kita ko, atliekant kalibravimą, ir

b. atnaujinti ir (arba) tobulinti analizės procedūras ir pamatinius metodus, įskaitant naftos ėminių ėmimą jūroje.

DE / OSINET

Vykdomas

15.

A.12.

B.1.

Palaikyti bei nuolat atnaujinti Bonos susitarimo interneto svetainę ir platinti elektroninius leidinius (t. y. žinynus, vadovus ir ataskaitas). Prireikus vykdoma veikla

Prireikus vykdoma veikla

Sekretoriatas / susitariančioji šalis

Sekretoriatas išnagrinės galimybę išsaugoti sprendimų ir (arba) veiksmų šaltinį.

Vykdomas

17.

A.2.

Peržiūrėti esamas rekomendacijas dėl pranešimų ir prireikus atlikti reikiamus patikslinimus.

Prireikus vykdoma veikla

Susitariančioji šalis

Naujas

18.

A.12.

Įgyvendinti Bonos susitarimo komunikacijos strategiją.

Sekretoriatas

Vykdomas

19–30 užduotys, susijusios su B strateginiu tikslu (pasirengimas):

| Užduotis | Strateginis veiksmas | Aprašymas | Planuojama data | Vadovaujantis subjektas | Pažanga | Būsena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19. | B.1.


  A.12. | Išsaugoti ir atnaujinti įvairius Bonos susitarimo kovos su tarša vadovo skyrius Prireikus vykdoma veikla | Prireikus vykdoma veikla | Susitariančioji šalis ir sekretoriatas | | Vykdomas |
| 20. | B.2. | Toliau keistis informacija apie galinčias teršti nuolaužas (išmetimo, rizikos vertinimo ir kt. metodai). | Prireikus vykdoma veikla | Susitariančioji šalis | | Vykdomas |
| 21. | B.4.


  B.5. | Stiprinti pasirengimą priimti / siūlyti / perduoti tarptautinę paramą, naudojantis ES priimančiosios valstybės paramos gairėmis. | Vykdomas | Susitariančioji šalis ir ES | | Vykdomas |
| 22. | B.3. | Planuoti ir vykdyti regionines bei subregionines veiklos pratybas ir mokymą, atsižvelgiant į strateginius poreikius. | | Susitariančioji šalis | | Vykdomas |
| 23. | B.3. | Rengti bendras operatyvines kovos su tarša pratybas (BONNEX DELTA), atsižvelgiant į regionų strateginius rengimo poreikius. | | Susitariančioji šalis pagal bendrą veiksmų planą | | Vykdomas |
| 24. | B.3. | Sukurti laipsniškų bendrų pratybų sistemą siekiant išbandyti ir pradėti bendradarbiauti kovojant su naftos išsiliejimu. | Vykdomas | DK | DK turi karinės patirties ir ja naudojasi, kad galėtų teikti paramą pratyboms. | |
| 25. | B.4. | Skatinti nacionalinių konsultacijų aplinkos apsaugos klausimais sistemų plėtrą ir susijusius informacijos mainus. Apsvarstyti galimybę sukurti bendradarbiavimu grindžiamo darbo priemones (subregionines). | 2020 m. OTSOPA susitikimas | UK | | Vykdomas |
| 26. | B.5.


  B.7.


  B.8. | Stiprinti bendradarbiavimą su REMPEC ir HELCOM dėl bendro Reagavimo į PKM vadovo rengimo. | | Sekretoriatas, FR | | Naujas |
| 27. | B.6. | Stiprinti bendradarbiavimą su OSPAR komisija, regioninių susitarimų šalimis ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis, susijusiomis su jūros aplinkos apsauga nuo laivybos, naftos ir dujų operacijų jūroje bei kitos jūrinės veiklos sukeliamos taršos, atsižvelgiant į įsipareigojimus pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą ir Vandens pagrindų direktyvą (1). | | Sekretoriatas, BE ir NL; susitariančioji šalis (keitimasis informacija apie Jūrų strategijos pagrindų direktyvos įgyvendinimą) | Sekretoriatas turės susisiekti su OSPAR dėl Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje nustatyto įpareigojimo D8 dėl didelės ūmios taršos stebėsenos ir vertinimo ir parengti ataskaitą 2020 m. OTSOPA susitikimui. 2019 m. susitikime Bonoje bus svarstomas abipusis BA ir HELCOM dalyvavimas pagrindiniuose posėdžiuose
  (žr. 2016–2019 m. BAAP, A.3.3 dalį „Produktas“). | Naujas |
| | | | | | | |
| 29. | B.9. | 2030 m. projekto BE-AWARE tendencijų analizė.


  Įvertinti rezultatus ir imtis tolesnių su jais susijusių veiksmų. | Vykdomas | NL ir susitariančioji šalis | | Naujas |
| 30. | B.9. | Keistis informacija ir (arba) patirtimi, susijusia su didėjančiu laivų dydžiu, atsinaujinančiąja energija, naftos ir dujų pramone jūroje, SGD kuru ir uostų plėtra, autonominiais laivais ir radioaktyviosiomis medžiagomis. | | Susitariančioji šalis | | Naujas |

Užduotis

Strateginis veiksmas

Aprašymas

Planuojama data

Vadovaujantis subjektas

Pažanga

Būsena

19.

B.1.

A.12.

Išsaugoti ir atnaujinti įvairius Bonos susitarimo kovos su tarša vadovo skyrius Prireikus vykdoma veikla

Prireikus vykdoma veikla

Susitariančioji šalis ir sekretoriatas

Vykdomas

20.

B.2.

Toliau keistis informacija apie galinčias teršti nuolaužas (išmetimo, rizikos vertinimo ir kt. metodai).

Prireikus vykdoma veikla

Susitariančioji šalis

Vykdomas

21.

B.4.

B.5.

Stiprinti pasirengimą priimti / siūlyti / perduoti tarptautinę paramą, naudojantis ES priimančiosios valstybės paramos gairėmis.

Vykdomas

Susitariančioji šalis ir ES

Vykdomas

22.

B.3.

Planuoti ir vykdyti regionines bei subregionines veiklos pratybas ir mokymą, atsižvelgiant į strateginius poreikius.

Susitariančioji šalis

Vykdomas

23.

B.3.

Rengti bendras operatyvines kovos su tarša pratybas (BONNEX DELTA), atsižvelgiant į regionų strateginius rengimo poreikius.

Susitariančioji šalis pagal bendrą veiksmų planą

Vykdomas

24.

B.3.

Sukurti laipsniškų bendrų pratybų sistemą siekiant išbandyti ir pradėti bendradarbiauti kovojant su naftos išsiliejimu.

Vykdomas

DK

DK turi karinės patirties ir ja naudojasi, kad galėtų teikti paramą pratyboms.

25.

B.4.

Skatinti nacionalinių konsultacijų aplinkos apsaugos klausimais sistemų plėtrą ir susijusius informacijos mainus. Apsvarstyti galimybę sukurti bendradarbiavimu grindžiamo darbo priemones (subregionines).

2020 m. OTSOPA susitikimas

UK

Vykdomas

26.

B.5.

B.7.

B.8.

Stiprinti bendradarbiavimą su REMPEC ir HELCOM dėl bendro Reagavimo į PKM vadovo rengimo.

Sekretoriatas, FR

Naujas

27.

B.6.

Stiprinti bendradarbiavimą su OSPAR komisija, regioninių susitarimų šalimis ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis, susijusiomis su jūros aplinkos apsauga nuo laivybos, naftos ir dujų operacijų jūroje bei kitos jūrinės veiklos sukeliamos taršos, atsižvelgiant į įsipareigojimus pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą ir Vandens pagrindų direktyvą (1).

Sekretoriatas, BE ir NL; susitariančioji šalis (keitimasis informacija apie Jūrų strategijos pagrindų direktyvos įgyvendinimą)

Sekretoriatas turės susisiekti su OSPAR dėl Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje nustatyto įpareigojimo D8 dėl didelės ūmios taršos stebėsenos ir vertinimo ir parengti ataskaitą 2020 m. OTSOPA susitikimui. 2019 m. susitikime Bonoje bus svarstomas abipusis BA ir HELCOM dalyvavimas pagrindiniuose posėdžiuose

(žr. 2016–2019 m. BAAP, A.3.3 dalį „Produktas“).

Naujas

29.

B.9.

2030 m. projekto BE-AWARE tendencijų analizė.

Įvertinti rezultatus ir imtis tolesnių su jais susijusių veiksmų.

Vykdomas

NL ir susitariančioji šalis

Naujas

30.

B.9.

Keistis informacija ir (arba) patirtimi, susijusia su didėjančiu laivų dydžiu, atsinaujinančiąja energija, naftos ir dujų pramone jūroje, SGD kuru ir uostų plėtra, autonominiais laivais ir radioaktyviosiomis medžiagomis.

Susitariančioji šalis

Naujas

31–40 užduotys, susijusios su C strateginiu tikslu (reagavimas):

| Užduotis | Strateginis veiksmas | Aprašymas | Planuojama data | Vadovaujantis subjektas | Pažanga | Būsena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31. | C.1.


  C.4. | Keistis informacija apie patirtį, įgytą po incidentų vėjo elektrinių parkuose, prieglobsčio vietose ir atliekų tvarkymo vietose po taršos incidentų. | OTSOPA
  Susitikimas Bonoje | Susitariančioji šalis | | Vykdomas |
| 32. | C.1.


  C.5. | Toliau taikyti efektyvią sistemą POLREP, siekiant pranešti apie taršos incidentus ir tvarkyti paramos prašymus ir pasiūlymus, naudojantis Europos Komisijos bendra ekstremaliųjų situacijų ryšių ir informacijos apie jūros taršą sistema (CECIS MP). | Vykdomas | ES, NO, DK | 6 mėnesių trukmės projektas – du praktiniai seminarai ir devynios dalyvaujančios šalys. | Vykdomas |
| 33. | C.2. | Tobulinti, toliau taikyti ir nuolat atnaujinti bendrus reagavimo į incidentus jūroje planus (planą DENGERNETH (DE), MANCHEPLAN (UK ir FR), Keturšalės zonos planą (BE), planą NORBRIT (UK ir NO), Jungtinės Karalystės ir Airijos susitarimo memorandumą, Biskajos įlankos planą). | Prireikus vykdoma veikla | Atitinkama susitariančioji šalis | | Vykdomas |
| 34. | C.3. | Toliau keistis informacija apie nacionalines reagavimo į laukinės gamtos taršą sistemas. | Vykdomas | – FR, SE ir susitariančioji šalis | | Vykdomas |
| 35. | C.7.


  C.6. | Skatinti ir, jei įmanoma, vykdyti mokslinius tyrimus ir užtikrinti technologinę plėtrą, taip pat keistis informacija apie naujos kartos kurą. | | NO ir projekto partneriai | 2019 m. ECHO GD kvietime teikti pasiūlymus pateiktas pasiūlymas | Vykdomas |
| 36. | C.7.


  C.6. | Užtikrinti reagavimą ir pasirengimą, atsižvelgiant į naujos kartos kurą. | | NO ir projekto partneriai | Remiantis 35 atsakymu | |
| 37. | C.6. | Keistis informacija ir skatinti tolesnius taršos incidentų mokslinius tyrimus, be kita ko, dėl :







  • | nelaimingų atsitikimų naktį, esant prastam matomumui ir nepalankioms oro sąlygoms; |

Užduotis

Strateginis veiksmas

Aprašymas

Planuojama data

Vadovaujantis subjektas

Pažanga

Būsena

31.

C.1.

C.4.

Keistis informacija apie patirtį, įgytą po incidentų vėjo elektrinių parkuose, prieglobsčio vietose ir atliekų tvarkymo vietose po taršos incidentų.

OTSOPA

Susitikimas Bonoje

Susitariančioji šalis

Vykdomas

32.

C.1.

C.5.

Toliau taikyti efektyvią sistemą POLREP, siekiant pranešti apie taršos incidentus ir tvarkyti paramos prašymus ir pasiūlymus, naudojantis Europos Komisijos bendra ekstremaliųjų situacijų ryšių ir informacijos apie jūros taršą sistema (CECIS MP).

Vykdomas

ES, NO, DK

6 mėnesių trukmės projektas – du praktiniai seminarai ir devynios dalyvaujančios šalys.

Vykdomas

33.

C.2.

Tobulinti, toliau taikyti ir nuolat atnaujinti bendrus reagavimo į incidentus jūroje planus (planą DENGERNETH (DE), MANCHEPLAN (UK ir FR), Keturšalės zonos planą (BE), planą NORBRIT (UK ir NO), Jungtinės Karalystės ir Airijos susitarimo memorandumą, Biskajos įlankos planą).

Prireikus vykdoma veikla

Atitinkama susitariančioji šalis

Vykdomas

34.

C.3.

Toliau keistis informacija apie nacionalines reagavimo į laukinės gamtos taršą sistemas.

Vykdomas

– FR, SE ir susitariančioji šalis

Vykdomas

35.

C.7.

C.6.

Skatinti ir, jei įmanoma, vykdyti mokslinius tyrimus ir užtikrinti technologinę plėtrą, taip pat keistis informacija apie naujos kartos kurą.

NO ir projekto partneriai

2019 m. ECHO GD kvietime teikti pasiūlymus pateiktas pasiūlymas

Vykdomas

36.

C.7.

C.6.

Užtikrinti reagavimą ir pasirengimą, atsižvelgiant į naujos kartos kurą.

NO ir projekto partneriai

Remiantis 35 atsakymu

37.

C.6.

Keistis informacija ir skatinti tolesnius taršos incidentų mokslinius tyrimus, be kita ko, dėl :

•

nelaimingų atsitikimų naktį, esant prastam matomumui ir nepalankioms oro sąlygoms;

| • | nelaimingų atsitikimų, susijusių su rimtomis naftos ir cheminėmis avarijomis, galbūt vykdant išorės finansuojamus projektus; |
| --- | --- |

•

nelaimingų atsitikimų, susijusių su rimtomis naftos ir cheminėmis avarijomis, galbūt vykdant išorės finansuojamus projektus;

| • | reagavimo technologijų, įrangos ir kitų veiklos priemonių, visų pirma dėl integruotų priežiūros jutiklių, naftos išsiliejimo tėkmės modeliavimo, sprendimų priėmimo priemonių ir reagavimo technologijų. |
| --- | --- |

•

reagavimo technologijų, įrangos ir kitų veiklos priemonių, visų pirma dėl integruotų priežiūros jutiklių, naftos išsiliejimo tėkmės modeliavimo, sprendimų priėmimo priemonių ir reagavimo technologijų.

Susitariančioji šalis

Vykdomas

39.

C.6.

Apsvarstyti ir parengti projekto pasiūlymą dėl pavojingų ir kenksmingų medžiagų regioninio rizikos vertinimo.

Susitariančioji šalis ir sekretoriatas

Vykdomas

40.

C.6.

Skatinti tęsti pavojingų ir kenksmingų medžiagų mokslinius tyrimus, inter alia, reagavimo į PKM technologijų, PKM savybių bandymo ir elgesio neįprastomis sąlygomis srityje, taip pat skatinti tolesnius pažangių sprendimų priėmimo priemonių pokyčius ir patvirtinimą.

Susitariančioji šalis

Vykdomas

41.

C.8.

Keistis informacija apie nacionalines rizikos vertinimo sistemas, įskaitant vilkimą esant ekstremaliajai situacijai.

Prireikus vykdoma veikla

Susitariančioji šalis

Naujas

---

(1)  Norvegija nėra Europos Sąjungos narė. Norvegija prisideda remdamasi lygiaverčiais nacionalinės teisės aktais ir ES teisės aktais, pagal kuriuos ji yra įsipareigojusi kaip Europos ekonominės erdvės (EEE) narė.

---

I priedas

Dabartiniai MARPOL konvencijos tekstai

Dabartiniai MARPOL konvencijos I–VI priedų ir 1 protokolo tekstai

MARPOL konvencija apima taisykles, kuriomis siekiama užkirsti kelią atsitiktinei ir kasdienės veiklos sukeliamai taršai. Šios taisyklės išsamiai apibūdintos šešiuose techniniuose prieduose.

(b)   I priedas. Taršos nafta prevencijos taisyklės

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2018 m. kovo 1 d. Rezoliucija MEPC.276(70)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (Tarptautinio teršimo nafta prevencijos liudijimo priedo B formos pakeitimai)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2017 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.266(68)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (12 taisyklės pakeitimai – naftos likučių (dumblo) bakai)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2017 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.265(68)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos I, II, IV ir V priedų pakeitimai, siekiant, kad su aplinka susijusių Laivybos poliariniuose vandenyse kodekso nuostatų taikymas būtų privalomas)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2016 m. kovo 1 d. Rezoliucija MEPC.256(67)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (43 taisyklės pakeitimas – specialūs naftos naudojimo arba vežimo Antarkties zonoje reikalavimai)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2016 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.248(66)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos 1 priedo pakeitimai – privalomi vežimo reikalavimai, susiję su stabilumo priemone). MEPC 66/21/Corr.1

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2016 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.246(66)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos I, II, III, IV ir V priedų pakeitimai, siekiant, kad III kodekso taikymas būtų privalomas)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2015 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.238(65)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos I ir II priedų pakeitimai, siekiant, kad Pripažintų organizacijų kodekso taikymas būtų privalomas)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2014 m. spalio 1 d. Rezoliucija MEPC.235(65)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (Tarptautinio teršimo nafta prevencijos liudijimo priedų A ir B formų pakeitimai pagal MARPOL konvencijos I priedą)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2013 m. rugpjūčio 1 d. Rezoliucija MEPC.216(63)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (regioniniai susitarimai dėl uosto priėmimo įrenginių pagal MARPOL konvencijos I, II, IV ir V priedus)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2011 m. rugpjūčio 1 d. Rezoliucija MEPC.190(60)

1997 m. protokolo priedo pakeitimai, siekiant iš dalies pakeisti 1973 m. Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos (Šiaurės Amerikos išmetamųjų teršalų kontrolės rajonas)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2011 m. rugpjūčio 1 d. Rezoliucija MEPC.189(60)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (naujo 9 skyriaus įtraukimas į MARPOL konvencijos I priedą)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2011 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.187(59)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos I priedo 1, 12, 13, 17 ir 38 taisyklių pakeitimai, Tarptautinio teršimo nafta prevencijos liudijimo priedas ir Naftos operacijų registracijos žurnalo I ir II dalys)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2011 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.186(59)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (naujo 8 skyriaus įtraukimas į MARPOL konvencijos I priedą ir susiję Tarptautinio teršimo nafta prevencijos liudijimo priedo B formos pakeitimai)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2008 m. gruodžio 1 d. Rezoliucija MEPC.164(56)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (priėmimo įrenginiai ne specialiosiose teritorijose ir nuotekų išleidimas)

I priedo pakeitimai, įsigalioję 2007 m. rugpjūčio 1 d. Rezoliucija MEPC.141(54)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (1 taisyklės pakeitimai, 12A taisyklės papildymas, susiję Tarptautinio teršimo nafta prevencijos liudijimo pakeitimai ir persvarstyto MARPOL konvencijos I priedo 21 taisyklės pakeitimai)

2007 m. sausio 1 d. MARPOL konvencijos I priedo tekstas. Rezoliucija MEPC.117(52)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (persvarstytas MARPOL konvencijos I priedas)

(c)   II priedas. Taršos skystomis kenksmingomis medžiagomis, kurios gabenamos nesupakuotos, prevencijos taisyklės;

MARPOL konvencijos II priedo pakeitimai, įsigalioję 2017 m. rugsėjo 1 d. Rezoliucija MEPC.270(69)

1973 m. Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos su pakeitimais, padarytais su ja susijusiu 1978 m. protokolu, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos II priedo pakeitimai – peržiūrėtos GESAMP pavojaus vertinimo procedūros pakeitimai)

II priedo pakeitimai, įsigalioję 2017 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.265(68)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos I, II, IV ir V priedų pakeitimai, siekiant, kad su aplinka susijusių Laivybos poliariniuose vandenyse kodekso nuostatų taikymas būtų privalomas)

II priedo pakeitimai, įsigalioję 2016 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.246(66)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos I, II, III, IV ir V priedų pakeitimai, siekiant, kad III kodekso taikymas būtų privalomas)

II priedo pakeitimai, įsigalioję 2015 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.238(65)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos I ir II priedų pakeitimai, siekiant, kad Pripažintų organizacijų kodekso taikymas būtų privalomas)

II priedo pakeitimai, įsigalioję 2013 m. rugpjūčio 1 d. Rezoliucija MEPC.216(63)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (regioniniai susitarimai dėl uosto priėmimo įrenginių pagal MARPOL konvencijos I, II, IV ir V priedus)

2007 m. sausio 1 d. MARPOL konvencijos II priedo tekstas. Rezoliucija MEPC.118(52) (su pakeitimais)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (persvarstytas MARPOL konvencijos II priedas)

Tarptautinis nesupakuotų cheminių medžiagų kodeksas, įsigaliojęs pagal II priedo 11 taisyklę – tanklaiviai, pagaminti 1986 m. liepos 1 d. arba vėliau. Rezoliucija MEPC.119(52)

Tarptautinio laivų, skirtų gabenti nesupakuotas pavojingas chemines medžiagas, statybos ir įrangos kodekso (IBC kodeksas) pakeitimai

Rezoliucija MEPC.225(64). 17, 18 ir 19 skyrių pakeitimai, įsigalioję 2014 m. birželio 1 d.

BLG.1/Circ.19. Produktai, kurie buvo suklasifikuoti arba iš naujo suklasifikuoti po to, kai 2004 m. buvo patvirtintas iš dalies pakeistas IBC kodeksas

BLG.1 Circ.19/Corr.1. Produktai, kurie buvo suklasifikuoti arba iš naujo suklasifikuoti po to, kai 2004 m. buvo patvirtintas iš dalies pakeistas IBC kodeksas

Nesupakuotų cheminių medžiagų kodeksas, įsigaliojęs pagal II priedo 11 taisyklę – tanklaiviai, pagaminti iki 1986 m. liepos 1 d. Rezoliucija MEPC.144(54)

Laivų, skirtų gabenti nesupakuotas pavojingas chemines medžiagas, statybos ir įrangos kodekso (BCH kodeksas) pakeitimai

(d)   III priedas. Taršos pavojingomis medžiagomis, kurios gabenamos jūra supakuotos, prevencijos taisyklės;

MARPOL konvencijos III priedo pakeitimas (priedėlio dėl supakuotų kenksmingų medžiagų nustatymo kriterijų pakeitimas), įsigaliojęs 2016 m. kovo 1 d. Rezoliucija MEPC.257(67)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimas

III priedo pakeitimai, įsigalioję 2016 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.246(66)

2014 m. sausio 1 d. MARPOL konvencijos III priedo tekstas. Rezoliucija MEPC.193(61)

2010 m. sausio 1 d. MARPOL konvencijos III priedo tekstas. Rezoliucija MEPC.156(55)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos I, II, III, IV ir V priedų pakeitimai, siekiant, kad III kodekso taikymas būtų privalomas)

(e)   IV priedas. Taršos nuotekomis iš laivų prevencijos taisyklės;

IV priedo pakeitimai, įsigalioję 2017 m. rugsėjo 1 d. Rezoliucija MEPC.274(69)

1973 m. Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos su pakeitimais, padarytais su ja susijusiu 1978 m. protokolu, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos IV priedo pakeitimai – specialioji Baltijos jūros teritorija ir Tarptautinio teršimo nafta prevencijos liudijimo forma)

IV priedo pakeitimai, įsigalioję 2017 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.265(68)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos I, II, IV ir V priedų pakeitimai, siekiant, kad su aplinka susijusių Laivybos poliariniuose vandenyse kodekso nuostatų taikymas būtų privalomas)

IV priedo pakeitimai, įsigalioję 2016 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.246(66)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos I, II, III, IV ir V priedų pakeitimai, siekiant, kad III kodekso taikymas būtų privalomas)

IV priedo pakeitimai, įsigalioję 2013 m. rugpjūčio 1 d. Rezoliucija MEPC.216(63)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (regioniniai susitarimai dėl uosto priėmimo įrenginių pagal MARPOL konvencijos I, II, IV ir V priedus)

IV priedo pakeitimai, įsigalioję 2013 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.200(62)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (nuostatos dėl specialiosios zonos ir Baltijos jūros priskyrimas specialiosioms teritorijoms pagal MARPOL konvencijos IV priedą)

MEPC 62/24/Corr.1 apima keletą Rezoliucijos MEPC.200(62) pataisų

IV priedo pakeitimai, įsigalioję 2008 m. gruodžio 1 d. Rezoliucija MEPC.164(56)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (priėmimo įrenginiai ne specialiosiose teritorijose ir nuotekų išleidimas)

IV priedo pakeitimai, įsigalioję 2007 m. rugpjūčio 1 d. Rezoliucija MEPC.143(54)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos IV priedo 13 taisyklės įtraukimas)

2005 m. rugpjūčio 1 d. MARPOL konvencijos IV priedo tekstas. Rezoliucija MEPC.115(51)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (persvarstytas MARPOL konvencijos IV priedas)

(f)   V priedas. Taršos šiukšlėmis iš laivų prevencijos taisyklės;

1988 m. gruodžio 31 d. MARPOL konvencijos V priedo tekstas

V priedo pakeitimai, įsigalioję 2018 m. kovo 1 d. Rezoliucija MEPC.277(70)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos , priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos V priedo pakeitimai – jūros aplinkai kenksmingos medžiagos ir šiukšlių registravimo knygos forma)

V priedo pakeitimai, įsigalioję 2017 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.265(68)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos I, II, IV ir V priedų pakeitimai, siekiant, kad su aplinka susijusių Laivybos poliariniuose vandenyse kodekso nuostatų taikymas būtų privalomas)

V priedo pakeitimai, įsigalioję 2016 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.246(66)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos I, II, III, IV ir V priedų pakeitimai, siekiant, kad III kodekso taikymas būtų privalomas)

V priedo pakeitimai, įsigalioję 2013 m. rugpjūčio 1 d. Rezoliucija MEPC.216(63)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (regioniniai susitarimai dėl uosto priėmimo įrenginių pagal MARPOL konvencijos I, II, IV ir V priedus)

V priedo pakeitimai, įsigalioję 2013 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.201(62)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (persvarstytas MARPOL konvencijos V priedas)

MEPC 62/24/Corr.1 apima keletą Rezoliucijos MEPC.200(62) pataisų

MARPOL konvencijos V priedo pakeitimai, įsigalioję 2005 m. rugpjūčio 1 d. Rezoliucija MEPC.116(51)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai ((persvarstytas MARPOL konvencijos V priedo priedėlis)

MARPOL konvencijos V priedo pakeitimai, įsigalioję 2002 m. kovo 1 d. Rezoliucija MEPC.89(45)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos V priedo pakeitimai)

MARPOL konvencijos V priedo pakeitimai, įsigalioję 1997 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.65(37)

1978 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos , priedo pakeitimai (2 taisyklės pakeitimai ir nauja V priedo 9 taisyklė)

(g)   VI priedas. Laivų sukeliamos oro taršos prevencijos taisyklės

VI priedo pakeitimai, įsigalioję 2019 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.286(71)

1997 m. protokolo priedo pakeitimai, siekiant iš dalies pakeisti 1973 m. Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos su pakeitimais, padarytais su ja susijusiu 1978 m. protokolu (siekiant paskelbti Baltijos ir Šiaurės jūras NOx išmetimo kontrolės rajonais ir iš dalies pakeisti bunkerio atsargų papildymo važtaraštį)

VI priedo pakeitimai, įsigalioję 2018 m. kovo 1 d. Rezoliucija MEPC.278(70)

1997 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos VI priedo pakeitimai – duomenų apie laivų degalų suvartojimą rinkimo sistemos)

VI priedo pakeitimai, įsigalioję 2017 m. rugsėjo 1 d. Rezoliucija MEPC.271(69)

1973 m. Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos su pakeitimais, padarytais su ja susijusiu 1978 m. protokolu, priedo pakeitimai (MARPOL konvencijos VI priedo 13 taisyklės pakeitimai – registravimo reikalavimai, susiję su atitiktimi III lygio NOx išmetimo kontrolės rajonuose vykdomai veiklai)

MARPOL konvencijos VI priedo pakeitimai, įsigalioję 2016 m. kovo 1 d. Rezoliucija MEPC.258(67)

1997 m. protokolo priedo pakeitimai, siekiant iš dalies pakeisti 1973 m. Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos su pakeitimais, padarytais su ja susijusiu 1978 m. protokolu (2 ir 13 taisyklių pakeitimai ir Tarptautinio teršimo nafta prevencijos liudijimo forma)

VI priedo pakeitimai, įsigalioję 2016 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.247(66)

1997 m. protokolo priedo pakeitimai, siekiant iš dalies pakeisti 1973 m. Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos su pakeitimais, padarytais su ja susijusiu 1978 m. protokolu (siekiant, kad III kodekso taikymas būtų privalomas)

VI priedo pakeitimai, įsigalioję 2015 m. kovo 1 d. Rezoliucija MEPC.251(66)

1997 m. protokolo priedo pakeitimai, siekiant iš dalies pakeisti 1973 m. Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos su pakeitimais, padarytais su ja susijusiu 1978 m. protokolu (2, 13, 19, 20 taisyklių pakeitimai ir Tarptautinio teršimo nafta prevencijos liudijimo priedas pagal MARPOL konvencijos VI priedą ir dviejų rūšių degalų vienalaikio naudojimo variklių sertifikavimas pagal 2008 m. NOx techninį kodeksą)

VI priedo pakeitimai, įsigalioję 2013 m. rugpjūčio 1 d. Rezoliucija MEPC.217(63)

1997 m. protokolo priedo pakeitimai, siekiant iš dalies pakeisti 1973 m. Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos su pakeitimais, padarytais su ja susijusiu 1978 m. protokolu (regioniniai susitarimai dėl uosto priėmimo įrenginių pagal MARPOL konvencijos VI priedą ir jūroje naudojamų dyzelinių variklių, turinčių selektyviosios katalizinės redukcijos sistemas, sertifikavimas pagal 2008 m. NOx techninį kodeksą)

VI priedo pakeitimai, įsigalioję 2013 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.203(62)

1997 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos, priedo pakeitimai (laivų energijos vartojimo efektyvumo taisyklių įtraukimas)

MEPC 62/24/Corr.1 apima keletą Rezoliucijos MEPC.203(62) pataisų

VI priedo pakeitimai, įsigalioję 2013 m. sausio 1 d. Rezoliucija MEPC.202(62)

1997 m. protokolo, susijusio su 1973 m. Tarptautine konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos , priedo pakeitimai (Karibų jūros paskelbimas išmetamųjų teršalų kontrolės rajonu)

MEPC 62/24/Corr.1 apima keletą Rezoliucijos MEPC.202(62) pataisų

VI priedo pakeitimai, įsigalioję 2012 m. vasario 1 d. Rezoliucija MEPC.194(61)

1997 m. protokolo priedo pakeitimai, siekiant iš dalies pakeisti 1973 m. Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos su pakeitimais, padarytais su ja susijusiu 1978 m. protokolu (persvarstyta Tarptautinio teršimo nafta prevencijos liudijimo priedo forma)

VI priedo pakeitimai, įsigalioję 2011 m. rugpjūčio 1 d. Rezoliucija MEPC.190(60)

1997 m. protokolo priedo pakeitimai, siekiant iš dalies pakeisti 1973 m. Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos su pakeitimais, padarytais su ja susijusiu 1978 m. protokolu (Šiaurės Amerikos išmetamųjų teršalų kontrolės rajonas)

2010 m. liepos 1 d. MARPOL konvencijos VI priedo tekstas. Rezoliucija MEPC.176(58)

1997 m. protokolo priedo pakeitimai, siekiant iš dalies pakeisti 1973 m. Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos su pakeitimais, padarytais su ja susijusiu 1978 m. protokolu (persvarstytas MARPOL konvencijos VI priedas)

---

| 2019 10 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 10 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/32

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2019/1728

2019 m. spalio 15 d.

dėl žaislams taikomų darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (1), ypač į jo 10 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB (2) 13 straipsniu, daroma prielaida, kad žaislai, atitinkantys darniuosius standartus arba jų dalis, kurių nuorodos yra paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, atitinka reikalavimus, kuriuos apima minėti standartai arba jų dalys, kaip nustatyta Direktyvos 2009/48/EB 10 straipsnyje ir tos direktyvos II priede; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB (2) 13 straipsniu, daroma prielaida, kad žaislai, atitinkantys darniuosius standartus arba jų dalis, kurių nuorodos yra paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, atitinka reikalavimus, kuriuos apima minėti standartai arba jų dalys, kaip nustatyta Direktyvos 2009/48/EB 10 straipsnyje ir tos direktyvos II priede;

| (2) | 2009 m. liepos 9 d. raštu Nr. M/445 Komisija pateikė prašymą Europos standartizacijos komitetui (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetui (Cenelec) dėl naujų darniųjų standartų parengimo ir galiojančių darniųjų standartų peržiūros siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(2)

2009 m. liepos 9 d. raštu Nr. M/445 Komisija pateikė prašymą Europos standartizacijos komitetui (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetui (Cenelec) dėl naujų darniųjų standartų parengimo ir galiojančių darniųjų standartų peržiūros siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą;

| (3) | Direktyvos 2009/48/EB II priedo III dalies 13 punkte nustatytos 19 elementų išsiskyrimo iš žaislų ar žaislų sudedamųjų dalių ribinės vertės, kurių negalima viršyti. Tačiau šios išsiskyrimo ribinės vertės netaikomos, jei nėra jokio pavojaus, nes, pvz., žaislo sudedamoji dalis, kurioje yra vienas ar keli elementai, yra nepasiekiama; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2009/48/EB II priedo III dalies 13 punkte nustatytos 19 elementų išsiskyrimo iš žaislų ar žaislų sudedamųjų dalių ribinės vertės, kurių negalima viršyti. Tačiau šios išsiskyrimo ribinės vertės netaikomos, jei nėra jokio pavojaus, nes, pvz., žaislo sudedamoji dalis, kurioje yra vienas ar keli elementai, yra nepasiekiama;

| (4) | CEN, remdamasis 2009 m. liepos 9 d. prašymu Nr. M/445, peržiūrėjo darnųjį standartą EN 71-3:2013+A3:2018 dėl tam tikrų elementų migracijos, kurio nuoroda buvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), siekdamas atsižvelgti į naujausią technikos ir mokslo pažangą EN 71-3 standarte aprašytuose bandymo metoduose. Šiai pažangai priskiriamas geresnis chromo (VI) ir organinių alavo junginių matavimas, geresnė bandymų sąlygų kontrolė atliekant bandymus ir praktiniam taikymui geriau pritaikyta standarto EN 71-3 struktūra. Tokiu būdu priimtas darnusis standartas EN 71-3:2019 dėl tam tikrų elementų migracijos; |
| --- | --- |

(4)

CEN, remdamasis 2009 m. liepos 9 d. prašymu Nr. M/445, peržiūrėjo darnųjį standartą EN 71-3:2013+A3:2018 dėl tam tikrų elementų migracijos, kurio nuoroda buvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), siekdamas atsižvelgti į naujausią technikos ir mokslo pažangą EN 71-3 standarte aprašytuose bandymo metoduose. Šiai pažangai priskiriamas geresnis chromo (VI) ir organinių alavo junginių matavimas, geresnė bandymų sąlygų kontrolė atliekant bandymus ir praktiniam taikymui geriau pritaikyta standarto EN 71-3 struktūra. Tokiu būdu priimtas darnusis standartas EN 71-3:2019 dėl tam tikrų elementų migracijos;

| (5) | Komisija kartu su CEN įvertino, ar CEN parengtas darnusis standartas EN 71-3:2019 dėl tam tikrų elementų migracijos atitinka 2009 m. liepos 9 d. prašymą Nr. M/445; |
| --- | --- |

(5)

Komisija kartu su CEN įvertino, ar CEN parengtas darnusis standartas EN 71-3:2019 dėl tam tikrų elementų migracijos atitinka 2009 m. liepos 9 d. prašymą Nr. M/445;

| (6) | darnusis standartas EN 71-32019 atitinka reikalavimus, kurie juo bus taikomi, ir Direktyvoje 2009/48/EB nustatytus reikalavimus. Todėl šio standarto nuorodą tikslinga paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(6)

darnusis standartas EN 71-32019 atitinka reikalavimus, kurie juo bus taikomi, ir Direktyvoje 2009/48/EB nustatytus reikalavimus. Todėl šio standarto nuorodą tikslinga paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (7) | darniuoju standartu EN 71-3:2019 pakeičiamas darnusis standartas EN 71-3:2013+A3:2018. Todėl reikėtų panaikinti to standarto nuorodą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Siekiant suteikti žaislų gamintojams pakankamai laiko savo gaminius pritaikyti prie peržiūrėtų darniojo standarto EN 71-3:2019 specifikacijų, būtina atidėti darniojo standarto EN 71-3:2013+A3:2018 nuorodos panaikinimą; |
| --- | --- |

(7)

darniuoju standartu EN 71-3:2019 pakeičiamas darnusis standartas EN 71-3:2013+A3:2018. Todėl reikėtų panaikinti to standarto nuorodą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Siekiant suteikti žaislų gamintojams pakankamai laiko savo gaminius pritaikyti prie peržiūrėtų darniojo standarto EN 71-3:2019 specifikacijų, būtina atidėti darniojo standarto EN 71-3:2013+A3:2018 nuorodos panaikinimą;

| (8) | siekiant aiškumo ir racionalumo, išsamus darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą ir atitinkančių keliamus reikalavimus, nuorodų sąrašas turėtų būti paskelbtas vienu teisės aktu. Todėl į šį sprendimą turėtų būti įtrauktos Europos standartų, šiuo metu paskelbtų Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4), nuorodos. Todėl taip pat būtina panaikinti Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2019/1254 (5); |
| --- | --- |

(8)

siekiant aiškumo ir racionalumo, išsamus darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą ir atitinkančių keliamus reikalavimus, nuorodų sąrašas turėtų būti paskelbtas vienu teisės aktu. Todėl į šį sprendimą turėtų būti įtrauktos Europos standartų, šiuo metu paskelbtų Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4), nuorodos. Todėl taip pat būtina panaikinti Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2019/1254 (5);

| (9) | nuo darniojo standarto nuorodos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos to standarto laikymasis leidžia daryti atitikties Sąjungos derinamuosiuose teisės aktuose nustatytiems atitinkamiems esminiams reikalavimams prielaidą. Todėl šis sprendimas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(9)

nuo darniojo standarto nuorodos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos to standarto laikymasis leidžia daryti atitikties Sąjungos derinamuosiuose teisės aktuose nustatytiems atitinkamiems esminiams reikalavimams prielaidą. Todėl šis sprendimas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šio sprendimo I priede išvardytos žaislams taikomų darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą, nuorodos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2 straipsnis

Šio sprendimo II priede išvardytos žaislams taikomų darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą, nuorodos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje panaikinamos nuo tame priede nurodytų datų.

3 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1254 panaikinamas.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Briuselyje 2019 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 316, 2012 11 14, p. 12.

1

(2)  
  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/48/EB dėl žaislų saugos (OL L 170, 2009 6 30, p. 1).

2

(3)  
  OL C 282, 2018 8 10, p. 3.

3

(4)  Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/48/EB dėl žaislų saugos (OL C 282, 2018 8 10, p. 3).

4

(5)  
  2019 m. liepos 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1254 dėl žaislų saugai taikomų darniųjų standartų, parengtų siekiant užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB įgyvendinimą (OL L 195, 2019 7 23, p. 43).

5

---

I PRIEDAS

| Nr. | Standarto nuoroda |
| --- | --- |
| 1. | EN 71-1:2014+A1:2018 „Žaislų sauga. 1 dalis. Mechaninės ir fizikinės savybės.“ |
| 2. | EN 71-2:2011+A1:2014 „Žaislų sauga. 2 dalis. Degumas“ |
| 3. | EN 71-3:2019 „Žaislų sauga. 3 dalis. Tam tikrų elementų migracija.“ |
| 4. | EN 71-4:2013 „Žaislų sauga. 4 dalis. Eksperimentiniai cheminių ir panašių bandymų rinkiniai.“ |
| 5. | EN 71-5:2015 „Žaislų sauga. 5 dalis. Cheminiai žaislai (rinkiniai), išskyrus eksperimentinius rinkinius.“ |
| 1. | EN 71-7:2014+A2:2018 „Žaislų sauga. 7 dalis. Pirštais tepami dažai. Reikalavimai ir bandymo metodai.“
  Pastaba. Leidžiamam konservantui klimbazolui (šio standarto B priedo B.1 lentelės 22 įrašas) atitikties prielaida taikoma didžiausiai leidžiamai 0,2 % (ne 0,5 %) koncentracijai. Tai grindžiama Vartotojų saugos mokslinio komiteto (VSMK) nuomonės priedėliu „ADDENDUM to the Opinion on Climbazole (P64) ref. SCCS/1506/13“, priimtu CEN paskelbus standartą.
  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_212.pdf |
| 2. | EN 71-8:2018 „Žaislų sauga. 8 dalis. Judrumo žaislai, skirti naudoti namuose“ |
| 3. | EN 71-12:2013 „Žaislų sauga. 12 dalis. N-nitrozoaminai ir N-nitrojunginiai“ |
| 4. | EN 71-13:2014 „Žaislų sauga. 13 dalis. Uoslės lavinimo žaidimai, kosmetikos rinkiniai ir ragavimo žaidimai“ |
| 5. | EN 71-14:2018 „Žaislų sauga. 14 dalis. Batutai, skirti naudoti namuose“ |
| 6. | EN 62115:2005 „Elektriniai žaislai. Sauga“
  IEC 62115:2003 (Modifikuotas) + A1:2004
  EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013
  EN 62115:2005/A11:2012
  EN 62115:2005/A12:2015
  EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011
  EN 62115:2005/A2:2011
  IEC 62115:2003/A2:2010 (Modifikuotas) |

Nr.

Standarto nuoroda

1.

EN 71-1:2014+A1:2018 „Žaislų sauga. 1 dalis. Mechaninės ir fizikinės savybės.“

2.

EN 71-2:2011+A1:2014 „Žaislų sauga. 2 dalis. Degumas“

3.

EN 71-3:2019 „Žaislų sauga. 3 dalis. Tam tikrų elementų migracija.“

4.

EN 71-4:2013 „Žaislų sauga. 4 dalis. Eksperimentiniai cheminių ir panašių bandymų rinkiniai.“

5.

EN 71-5:2015 „Žaislų sauga. 5 dalis. Cheminiai žaislai (rinkiniai), išskyrus eksperimentinius rinkinius.“

1.

EN 71-7:2014+A2:2018 „Žaislų sauga. 7 dalis. Pirštais tepami dažai. Reikalavimai ir bandymo metodai.“

Pastaba. Leidžiamam konservantui klimbazolui (šio standarto B priedo B.1 lentelės 22 įrašas) atitikties prielaida taikoma didžiausiai leidžiamai 0,2 % (ne 0,5 %) koncentracijai. Tai grindžiama Vartotojų saugos mokslinio komiteto (VSMK) nuomonės priedėliu „ADDENDUM to the Opinion on Climbazole (P64) ref. SCCS/1506/13“, priimtu CEN paskelbus standartą.

https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_212.pdf

2.

EN 71-8:2018 „Žaislų sauga. 8 dalis. Judrumo žaislai, skirti naudoti namuose“

3.

EN 71-12:2013 „Žaislų sauga. 12 dalis. N-nitrozoaminai ir N-nitrojunginiai“

4.

EN 71-13:2014 „Žaislų sauga. 13 dalis. Uoslės lavinimo žaidimai, kosmetikos rinkiniai ir ragavimo žaidimai“

5.

EN 71-14:2018 „Žaislų sauga. 14 dalis. Batutai, skirti naudoti namuose“

6.

EN 62115:2005 „Elektriniai žaislai. Sauga“

IEC 62115:2003 (Modifikuotas) + A1:2004

EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013

EN 62115:2005/A11:2012

EN 62115:2005/A12:2015

EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011

EN 62115:2005/A2:2011

IEC 62115:2003/A2:2010 (Modifikuotas)

---

II PRIEDAS

| Nr. | Standarto nuoroda | Panaikinimo data |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN 71-3:2013+A3:2018 „Žaislų sauga. 3 dalis. Tam tikrų elementų migracija.“ | 2020 m. balandžio 15 d. |
| 2. | EN 71-14:2014+A1:2017 Žaislų sauga. 14 dalis. Batutai, skirti naudoti namuose“ | 2020 m. sausio 22 d. |

Nr.

Standarto nuoroda

Panaikinimo data

1.

EN 71-3:2013+A3:2018 „Žaislų sauga. 3 dalis. Tam tikrų elementų migracija.“

2020 m. balandžio 15 d.

2.

EN 71-14:2014+A1:2017 Žaislų sauga. 14 dalis. Batutai, skirti naudoti namuose“

2020 m. sausio 22 d.

---

| 2019 10 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 10 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/36

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2019/1729

2019 m. spalio 15 d.

dėl darniojo standarto dėl atitikties vertinimo, parengto įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 765/2008 ir (EB) Nr. 1221/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/42/EB ir Sąjungos aktus, į kuriuos įtrauktos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 768/2008/EB orientacinės nuostatos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (1), ypač į jo 10 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 765/2008 (2) ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 768/2008/EB (3) vadinamojoje naujojoje teisės aktų sistemoje apibendrinti visi elementai, reikalingi, kad būtų veiksmingai taikoma visapusiška reglamentavimo sistema, kuria būtų užtikrintas pramonės gaminių saugumas ir atitiktis bei tinkamas bendrosios rinkos veikimas. Vienas iš pagrindinių naujosios teisės aktų sistemos tikslų – užtikrinti kokybišką ir patikimą gaminių atitikties vertinimą Sąjungoje. Reglamentu (EB) Nr. 765/2008 nustatytas akreditavimo ir rinkos priežiūros teisinis pagrindas. Sprendimu Nr. 768/2008/EB konsoliduotos Sąjungos derinamųjų teisės aktų techninės priemonės, visų pirma atitikties vertinimo įstaigų skyrimo kriterijai, atitikties vertinimo procedūros ir jų taikymo taisyklės. Sprendime Nr. 768/2008/EB reikalaujama, kad Sąjungos teisės aktuose, kuriais suderinamos gaminių pardavimo sąlygos, būtų kiek įmanoma labiau atsižvelgiama į to sprendimo I priede išdėstytas orientacines nuostatas; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 765/2008 (2) ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 768/2008/EB (3) vadinamojoje naujojoje teisės aktų sistemoje apibendrinti visi elementai, reikalingi, kad būtų veiksmingai taikoma visapusiška reglamentavimo sistema, kuria būtų užtikrintas pramonės gaminių saugumas ir atitiktis bei tinkamas bendrosios rinkos veikimas. Vienas iš pagrindinių naujosios teisės aktų sistemos tikslų – užtikrinti kokybišką ir patikimą gaminių atitikties vertinimą Sąjungoje. Reglamentu (EB) Nr. 765/2008 nustatytas akreditavimo ir rinkos priežiūros teisinis pagrindas. Sprendimu Nr. 768/2008/EB konsoliduotos Sąjungos derinamųjų teisės aktų techninės priemonės, visų pirma atitikties vertinimo įstaigų skyrimo kriterijai, atitikties vertinimo procedūros ir jų taikymo taisyklės. Sprendime Nr. 768/2008/EB reikalaujama, kad Sąjungos teisės aktuose, kuriais suderinamos gaminių pardavimo sąlygos, būtų kiek įmanoma labiau atsižvelgiama į to sprendimo I priede išdėstytas orientacines nuostatas;

| (2) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 765/2008 11 straipsnio 1 dalimi, nacionalinės akreditacijos įstaigos, atitinkančios atitinkamame darniajame standarte, kurio nuoroda buvo skelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, nustatytus kriterijus, nes sėkmingai praėjo pagal Reglamento (EB) Nr. 765/2008 10 straipsnį organizuotą tarpusavio vertinimą, laikomos atitinkančiomis to reglamento 8 straipsnyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 765/2008 11 straipsnio 1 dalimi, nacionalinės akreditacijos įstaigos, atitinkančios atitinkamame darniajame standarte, kurio nuoroda buvo skelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, nustatytus kriterijus, nes sėkmingai praėjo pagal Reglamento (EB) Nr. 765/2008 10 straipsnį organizuotą tarpusavio vertinimą, laikomos atitinkančiomis to reglamento 8 straipsnyje nustatytus reikalavimus;

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 765/2008 2 straipsnio 10 punkte akreditavimas apibrėžiamas kaip nacionalinės akreditacijos įstaigos patvirtinimas, kad atitikties vertinimo įstaiga atitinka reikalavimus, apibrėžtus darniuosiuose standartuose, ir, jei būtina, kitus papildomus reikalavimus, įskaitant pagal atitinkamų sektorių schemas taikomus reikalavimus, atlikti konkrečią atitikties vertinimo veiklą; |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 765/2008 2 straipsnio 10 punkte akreditavimas apibrėžiamas kaip nacionalinės akreditacijos įstaigos patvirtinimas, kad atitikties vertinimo įstaiga atitinka reikalavimus, apibrėžtus darniuosiuose standartuose, ir, jei būtina, kitus papildomus reikalavimus, įskaitant pagal atitinkamų sektorių schemas taikomus reikalavimus, atlikti konkrečią atitikties vertinimo veiklą;

| (4) | Sąjungos teisės aktuose, į kuriuos įtrauktos Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priede pateiktos orientacinės nuostatos, tam tikrais atvejais numatomas trečiųjų subjektų atitikties vertinimo įstaigų dalyvavimas atitinkamose atitikties vertinimo procedūrose. Be to, visuose tokiuose teisės aktuose, į kuriuos įtraukti Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priedo R17 ir R18 straipsniai, nustatyti reikalavimai, kuriuos turi atitikti atitikties vertinimo įstaigos, ir nustatoma, kad jei atitikties vertinimo įstaiga įrodo, jog atitinka kriterijus, nustatytus atitinkamuose darniuosiuose standartuose arba jų dalyse, kurių nuorodos paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, daroma prielaida, kad ji atitinka tame Sąjungos akte nustatytus reikalavimus, jeigu taikytini darnieji standartai apima tuos reikalavimus; |
| --- | --- |

(4)

Sąjungos teisės aktuose, į kuriuos įtrauktos Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priede pateiktos orientacinės nuostatos, tam tikrais atvejais numatomas trečiųjų subjektų atitikties vertinimo įstaigų dalyvavimas atitinkamose atitikties vertinimo procedūrose. Be to, visuose tokiuose teisės aktuose, į kuriuos įtraukti Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priedo R17 ir R18 straipsniai, nustatyti reikalavimai, kuriuos turi atitikti atitikties vertinimo įstaigos, ir nustatoma, kad jei atitikties vertinimo įstaiga įrodo, jog atitinka kriterijus, nustatytus atitinkamuose darniuosiuose standartuose arba jų dalyse, kurių nuorodos paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, daroma prielaida, kad ji atitinka tame Sąjungos akte nustatytus reikalavimus, jeigu taikytini darnieji standartai apima tuos reikalavimus;

| (5) | taip pat yra Sąjungos teisės aktų, į kuriuos neįtrauktas Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priedo R17 straipsnis. Tačiau juose nurodoma, kad reikalingas trečiojo subjekto atitikties vertinimo įstaigos dalyvavimas, ir siekiant įrodyti tokių įstaigų kompetenciją numatomas jų akreditavimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008. Pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1221/2009 (4) 2 straipsnio 20 dalyje „aplinkosaugos vertintojas“ apibrėžiamas kaip Reglamente (EB) Nr. 765/2008 apibrėžta atitikties vertinimo įstaiga arba bet kokia tokių įstaigų asociacija ar grupė, gavusi akreditaciją pagal tą reglamentą; |
| --- | --- |

(5)

taip pat yra Sąjungos teisės aktų, į kuriuos neįtrauktas Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priedo R17 straipsnis. Tačiau juose nurodoma, kad reikalingas trečiojo subjekto atitikties vertinimo įstaigos dalyvavimas, ir siekiant įrodyti tokių įstaigų kompetenciją numatomas jų akreditavimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008. Pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1221/2009 (4) 2 straipsnio 20 dalyje „aplinkosaugos vertintojas“ apibrėžiamas kaip Reglamente (EB) Nr. 765/2008 apibrėžta atitikties vertinimo įstaiga arba bet kokia tokių įstaigų asociacija ar grupė, gavusi akreditaciją pagal tą reglamentą;

| (6) | 2007 m. gruodžio 4 d. raštu Nr. M/417 Komisija Europos standartizacijos komitetui (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetui (Cenelec) ir Europos telekomunikacijų standartų institutui (ETSI) pateikė prašymą užbaigti darbą, susijusį su darniaisiais standartais, kuriais padedama įgyvendinti naująją teisės aktų sistemą (naujojo požiūrio peržiūra), ir su sektorinėmis sertifikavimo schemomis, visų pirma Europos standartais, apimančiais akreditavimą, atitikties vertinimą ar kokybės užtikrinimą, būtinais įgyvendinant naująją teisės aktų sistemą. Šis įgaliojimas apima ir esamus, ir būsimus standartus. Atsižvelgdama į tai, Komisija šioms organizacijoms pavedė nustatyti visus tarptautinius standartus, kurie susiję su naująja teisės aktų sistema ir (arba) tam tikromis sektorinėmis sertifikavimo schemomis, ir priimti juos Europos lygmeniu kaip Europos standartus. Todėl į įgaliojimų taikymo sritį patenka Europos standartai, kuriais padedama įgyvendinti Reglamentą (EB) Nr. 765/2008, Sąjungos aktus, į kuriuos įtrauktos Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priedo orientacinės nuostatos, ir Reglamentą (EB) Nr. 1221/2009; |
| --- | --- |

(6)

2007 m. gruodžio 4 d. raštu Nr. M/417 Komisija Europos standartizacijos komitetui (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetui (Cenelec) ir Europos telekomunikacijų standartų institutui (ETSI) pateikė prašymą užbaigti darbą, susijusį su darniaisiais standartais, kuriais padedama įgyvendinti naująją teisės aktų sistemą (naujojo požiūrio peržiūra), ir su sektorinėmis sertifikavimo schemomis, visų pirma Europos standartais, apimančiais akreditavimą, atitikties vertinimą ar kokybės užtikrinimą, būtinais įgyvendinant naująją teisės aktų sistemą. Šis įgaliojimas apima ir esamus, ir būsimus standartus. Atsižvelgdama į tai, Komisija šioms organizacijoms pavedė nustatyti visus tarptautinius standartus, kurie susiję su naująja teisės aktų sistema ir (arba) tam tikromis sektorinėmis sertifikavimo schemomis, ir priimti juos Europos lygmeniu kaip Europos standartus. Todėl į įgaliojimų taikymo sritį patenka Europos standartai, kuriais padedama įgyvendinti Reglamentą (EB) Nr. 765/2008, Sąjungos aktus, į kuriuos įtrauktos Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priedo orientacinės nuostatos, ir Reglamentą (EB) Nr. 1221/2009;

| (7) | todėl remdamiesi 2007 m. gruodžio 4 d. prašymu Nr. M/417 CEN ir Cenelec baigė darbą, susijusį su darniuoju standartu EN ISO 19011:2018 „Vadybos sistemų audito gairės“, ir priėmė tarptautinį standartą ISO 19011:2018 kaip lygiavertį Europos standartą EN ISO 19011:2018; |
| --- | --- |

(7)

todėl remdamiesi 2007 m. gruodžio 4 d. prašymu Nr. M/417 CEN ir Cenelec baigė darbą, susijusį su darniuoju standartu EN ISO 19011:2018 „Vadybos sistemų audito gairės“, ir priėmė tarptautinį standartą ISO 19011:2018 kaip lygiavertį Europos standartą EN ISO 19011:2018;

| (8) | Komisija kartu su CEN ir Cenelec vertino, ar CEN parengtas EN ISO 19011:2018 atitinka 2007 m. gruodžio 4 d. prašymą Nr. M/417; |
| --- | --- |

(8)

Komisija kartu su CEN ir Cenelec vertino, ar CEN parengtas EN ISO 19011:2018 atitinka 2007 m. gruodžio 4 d. prašymą Nr. M/417;

| (9) | EN ISO 19011:2018 atitinka reikalavimus, kuriuos jis apima ir kurie nustatyti reglamentuose (EB) Nr. 765/2008, (EB) Nr. 1221/2009 ir Sąjungos aktuose, į kuriuos įtrauktos Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priede nustatytos orientacinės nuostatos. Tiksliau tariant, jis atitinka atitikties vertinimo įstaigų reikalavimus, pateiktus Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priedo R17 straipsnyje, kad jos galėtų atlikti auditą pagal tame sprendime nustatytas atitikties vertinimo procedūras. Todėl to standarto nuorodą tikslinga paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(9)

EN ISO 19011:2018 atitinka reikalavimus, kuriuos jis apima ir kurie nustatyti reglamentuose (EB) Nr. 765/2008, (EB) Nr. 1221/2009 ir Sąjungos aktuose, į kuriuos įtrauktos Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priede nustatytos orientacinės nuostatos. Tiksliau tariant, jis atitinka atitikties vertinimo įstaigų reikalavimus, pateiktus Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priedo R17 straipsnyje, kad jos galėtų atlikti auditą pagal tame sprendime nustatytas atitikties vertinimo procedūras. Todėl to standarto nuorodą tikslinga paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (10) | EN ISO 19011:2018 yra patikslinta standarto EN ISO 19011:2011, kurio nuoroda yra paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5), redakcija, todėl ji ankstesnį standartą pakeičia. Todėl reikėtų panaikinti darniojo standarto EN ISO 19011:2011 nuorodą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Siekiant ekonominės veiklos vykdytojams ir trečiųjų subjektų atitikties vertinimo įstaigoms suteikti pakankamai laiko pritaikyti savo vadybos sistemas ir audito metodus prie patikslinto darniojo standarto, būtina atidėti nuorodos į EN ISO 19011:2011 panaikinimą; |
| --- | --- |

(10)

EN ISO 19011:2018 yra patikslinta standarto EN ISO 19011:2011, kurio nuoroda yra paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5), redakcija, todėl ji ankstesnį standartą pakeičia. Todėl reikėtų panaikinti darniojo standarto EN ISO 19011:2011 nuorodą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Siekiant ekonominės veiklos vykdytojams ir trečiųjų subjektų atitikties vertinimo įstaigoms suteikti pakankamai laiko pritaikyti savo vadybos sistemas ir audito metodus prie patikslinto darniojo standarto, būtina atidėti nuorodos į EN ISO 19011:2011 panaikinimą;

| (11) | nuo darniojo standarto nuorodos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos to standarto laikymasis leidžia daryti atitikties Sąjungos derinamuosiuose teisės aktuose nustatytiems atitinkamiems esminiams reikalavimams prielaidą. Todėl šis sprendimas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(11)

nuo darniojo standarto nuorodos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos to standarto laikymasis leidžia daryti atitikties Sąjungos derinamuosiuose teisės aktuose nustatytiems atitinkamiems esminiams reikalavimams prielaidą. Todėl šis sprendimas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Darniojo standarto EN ISO 19011:2018 „Vadybos sistemų audito gairės“ (ISO 19011:2018), parengto įgyvendinant Sąjungos aktus, išvardytus šio sprendimo priede, nuoroda skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2 straipsnis

Darniojo standarto EN ISO 19011:2011 „Vadybos sistemų audito gairės“ (ISO 19011:2011) nuoroda Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje panaikinama nuo 2021 m. sausio 1 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Briuselyje 2019 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 316, 2012 11 14, p. 12.

1

(2)  
  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30).

2

(3)  
  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantis Sprendimą 93/465/EEB (OL L 218, 2008 8 13, p. 82).

3

(4)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB (OL L 342, 2009 12 22, p. 1).

4

(5)  
  OL C 298, 2017 9 8, p. 150.

5

---

PRIEDAS

1.

2000 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/14/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių lauko sąlygomis naudojamos įrangos į aplinką skleidžiamą triukšmą, suderinimo (OL L 162, 2000 7 3, p. 1);

2.

2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/42/EB dėl mašinų, iš dalies keičianti Direktyvą 95/16/EB (OL L 157, 2006 6 9, p. 24);

3.

2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30);

4.

2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB (OL L 342, 2009 12 22, p. 1);

5.

2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/48/EB dėl žaislų saugos (OL L 170, 2009 6 30, p. 1);

6.

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/35/ES dėl gabenamųjų slėginių įrenginių ir panaikinanti Tarybos direktyvas 76/767/EEB, 84/525/EEB, 84/526/EEB, 84/527/EEB ir 1999/36/EB (OL L 165, 2010 6 30, p. 1);

7.

2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (OL L 174, 2011 7 1, p. 88);

8.

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/29/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su pirotechnikos gaminių tiekimu rinkai, suderinimo (OL L 178, 2013 6 28, p. 27);

9.

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/53/ES dėl pramoginių ir asmeninių laivų, kuria panaikinama Direktyva 94/25/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 90);

10.

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/28/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų tiekimu rinkai ir priežiūra, nuostatų suderinimo (OL L 96, 2014 3 29, p. 1);

11.

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/29/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su paprastųjų slėginių indų tiekimu rinkai, suderinimo (OL L 96, 2014 3 29, p. 45);

12.

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/30/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su elektromagnetiniu suderinamumu, suderinimo (OL L 96, 2014 3 29, p. 79);

13.

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/31/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su neautomatinių svarstyklių tiekimu rinkai, suderinimo (OL L 96, 2014 3 29, p. 107);

14.

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/32/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo priemonių tiekimu rinkai, suderinimo (OL L 96, 2014 3 29, p. 149);

15.

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/33/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su liftais ir liftų saugos įtaisais, suderinimo (OL L 96, 2014 3 29, p. 251);

16.

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/34/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su potencialiai sprogioje aplinkoje naudojama įranga ir apsaugos sistemomis, suderinimo (OL L 96, 2014 3 29, p. 309);

17.

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/53/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su radijo įrenginių tiekimu rinkai, suderinimo, kuria panaikinama Direktyva 1999/5/EB (OL L 153, 2014 5 22, p. 62);

18.

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/35/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tam tikrose įtampos ribose skirtų naudoti elektros įrenginių tiekimu rinkai, suderinimo (OL L 96, 2014 3 29, p. 357);

19.

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/68/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su slėginės įrangos tiekimu rinkai, suderinimo (OL L 189, 2014 6 27, p. 164);

20.

2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/90/ES dėl laivų įrenginių, kuria panaikinama Tarybos direktyva 96/98/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 146);

21.

2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir panaikinama Tarybos direktyva 89/106/EEB (OL L 88, 2011 4 4, p. 5);

22.

2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/424 dėl lynų kelio įrenginių, kuriuo panaikinama Direktyva 2000/9/EB (OL L 81, 2016 3 31, p. 1);

23.

2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/425 dėl asmeninių apsaugos priemonių, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/686/EEB (OL L 81, 2016 3 31, p. 51);

24.

2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/426 dėl dujinį kurą deginančių prietaisų, kuriuo panaikinama Direktyva 2009/142/EB (OL L 81, 2016 3 31, p. 99);

25.

2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/746 dėl in vitro diagnostikos medicinos priemonių, kuriuo panaikinama Direktyva 98/79/EB ir Komisijos sprendimas 2010/227/ES (OL L 117, 2017 5 5, p. 176);

26.

2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/745 dėl medicinos priemonių, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB, Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 ir Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009, ir kuriuo panaikinamos Tarybos direktyvos 90/385/EEB ir 93/42/EEB (OL L 117, 2017 5 5, p. 1);

27.

2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1009, kuriuo nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 (OL L 170, 2019 6 25, p. 1);

28.

2019 m. kovo 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/945 dėl bepiločių orlaivių sistemų ir trečiųjų valstybių bepiločių orlaivių sistemų naudotojų (OL L 152, 2019 6 11, p. 1).

---

Klaidų ištaisymas

| 2019 10 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 10 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/41

---

2018 m. lapkričio 5 d. Komisijos reglamento (ES) 2018/1832, kuriuo, siekiant patobulinti tipo patvirtinimo atsižvelgiant į lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį bandymus ir procedūras, įskaitant skirtus eksploatuojamų transporto priemonių atitikčiai patikrinti ir realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekiui nustatyti, ir nustatyti degalų ir elektros energijos sąnaudų stebėsenos įtaisus, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 ir Komisijos reglamentas (ES) 2017/1151, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 301, 2018 m. lapkričio 27 d.
  )

34 puslapyje, I priedo 26 punkto a papunktyje, keičiamoje Komisijos reglamento (ES) 2017/1151 I priedo 6 priedėlio 1 lentelėje:

yra:

yra:

| „BH | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6–2 | N1 II klasė | PI, CI | | | 2019 8 31“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BH

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6–2

N1 II klasė

PI, CI

2019 8 31“

turi būti:

| „BH | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6–2 | N1 II klasė | PI, CI | | | 2020 8 31“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BH

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6–2

N1 II klasė

PI, CI

2020 8 31“

35 puslapyje, I priedo 26 punkto a papunktyje, keičiamoje Komisijos reglamento (ES) 2017/1151 I priedo 6 priedėlio 1 lentelėje:

yra:

yra:

| „BI | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6–2 | N1 III klasė, N2 | PI, CI | | | 2019 8 31“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BI

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6–2

N1 III klasė, N2

PI, CI

2019 8 31“

turi būti:

| „BI | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6–2 | N1 III klasė, N2 | PI, CI | | | 2020 8 31“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BI

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6–2

N1 III klasė, N2

PI, CI

2020 8 31“

---