# Az Európai Unió L 310/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 310 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. december 2. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 310

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. december 2.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1995 irányelve (2019. november 21.) a 2006/112/EK irányelvnek a termékek távértékesítésére és bizonyos belföldi termékértékesítésekre vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

A Tanács (EU) 2019/1995 irányelve (2019. november 21.) a 2006/112/EK irányelvnek a termékek távértékesítésére és bizonyos belföldi termékértékesítésekre vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1996 végrehajtási rendelete (2019. november 28.) a Thaiföldi Királyságból származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1997 végrehajtási rendelete (2019. november 29.) a 990/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről szóló, 2013. május 29-i 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet tekintetében a 2019. szeptember 19-i C-251/18. sz., Trace Sport SAS ügyben hozott ítélet tárgyát képező vizsgálat újbóli megindításáról | 29 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság Végrehajtási Határozata (2019. november 28.) az (EU) 2018/320 végrehajtási határozatnak a Batrachochytrium salamandrivorans gombával kapcsolatos bizonyos állategészségügyi védintézkedések alkalmazási időszaka tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 8551. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1999 Végrehajtási Határozata (2019. november 28.) a 2005/51/EK határozatnak a peszticidek és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok által szennyezett talajnak az Unióba, dekontaminálás céljára történő behozatalára engedélyezett időszak tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 8555. számú dokumentummal történt) | 37 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/2000 Végrehajtási határozata (2019. november 28.) a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az élelmiszer-hulladékra vonatkozó adatok jelentéséhez és a minőség-ellenőrzési jelentés benyújtásához használandó formátum megállapításáról
  (az értesítés a C(2019) 8577. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/2001 végrehajtási határozata (2019. november 28.) a 2009/821/EK határozatnak az állategészségügyi határállomások listája és a TRACES állategészségügyi egységeinek listája tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 8579. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | A Bizottság (EU, Euratom) 2019/2002Végrehajtási Atározata (2019. november 28.) Bulgáriának a nemzetközi személyszállítás tekintetében a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából bizonyos közelítő becslések 2023 végéig történő további alkalmazására való felhatalmazásáról
  (az értesítés a C(2019) 8590. számú dokumentummal történt) | 50 |
| | * | A Bizottság (EU, Euratom) 2019/2003 végrehajtási határozata (2019. november 28.) Írországnak a személyszállítás tekintetében a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából bizonyos közelítő becslések 2023 végéig történő további alkalmazására való felhatalmazásáról
  (az értesítés a C(2019) 8593. számú dokumentummal történt) | 52 |
| | * | A Bizottság (EU, Euratom) 2019/2004 végrehajtási határozata (2019. november 28.) a 2005/872/EK, Euratom határozatnak a Cseh Köztársaság számára a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából bizonyos közelítő becslések személyszállítás területén történő alkalmazására adott engedély tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 8595. számú dokumentummal történt) | 54 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/2005 végrehajtási határozata (2019. november 29.) a 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat által szabályozott, 2017. évre vonatkozó, tagállamonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásokról | 56 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/2006 határozata (2019. november 29.) Írországnak az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) szóló (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendeletben való részvételéről | 59 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/1996 végrehajtási rendelete (2019. november 28.) a Thaiföldi Királyságból származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

6

*

A Bizottság (EU) 2019/1997 végrehajtási rendelete (2019. november 29.) a 990/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről szóló, 2013. május 29-i 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet tekintetében a 2019. szeptember 19-i C-251/18. sz., Trace Sport SAS ügyben hozott ítélet tárgyát képező vizsgálat újbóli megindításáról

29

HATÁROZATOK

*

A Bizottság Végrehajtási Határozata (2019. november 28.) az (EU) 2018/320 végrehajtási határozatnak a Batrachochytrium salamandrivorans gombával kapcsolatos bizonyos állategészségügyi védintézkedések alkalmazási időszaka tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 8551. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

Batrachochytrium salamandrivorans

(az értesítés a C(2019) 8551. számú dokumentummal történt)

1

35

*

A Bizottság (EU) 2019/1999 Végrehajtási Határozata (2019. november 28.) a 2005/51/EK határozatnak a peszticidek és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok által szennyezett talajnak az Unióba, dekontaminálás céljára történő behozatalára engedélyezett időszak tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 8555. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 8555. számú dokumentummal történt)

37

*

A Bizottság (EU) 2019/2000 Végrehajtási határozata (2019. november 28.) a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az élelmiszer-hulladékra vonatkozó adatok jelentéséhez és a minőség-ellenőrzési jelentés benyújtásához használandó formátum megállapításáról
  (az értesítés a C(2019) 8577. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2019) 8577. számú dokumentummal történt)

1

39

*

A Bizottság (EU) 2019/2001 végrehajtási határozata (2019. november 28.) a 2009/821/EK határozatnak az állategészségügyi határállomások listája és a TRACES állategészségügyi egységeinek listája tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 8579. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2019) 8579. számú dokumentummal történt)

1

46

*

A Bizottság (EU, Euratom) 2019/2002Végrehajtási Atározata (2019. november 28.) Bulgáriának a nemzetközi személyszállítás tekintetében a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából bizonyos közelítő becslések 2023 végéig történő további alkalmazására való felhatalmazásáról
  (az értesítés a C(2019) 8590. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 8590. számú dokumentummal történt)

50

*

A Bizottság (EU, Euratom) 2019/2003 végrehajtási határozata (2019. november 28.) Írországnak a személyszállítás tekintetében a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából bizonyos közelítő becslések 2023 végéig történő további alkalmazására való felhatalmazásáról
  (az értesítés a C(2019) 8593. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 8593. számú dokumentummal történt)

52

*

A Bizottság (EU, Euratom) 2019/2004 végrehajtási határozata (2019. november 28.) a 2005/872/EK, Euratom határozatnak a Cseh Köztársaság számára a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából bizonyos közelítő becslések személyszállítás területén történő alkalmazására adott engedély tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 8595. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 8595. számú dokumentummal történt)

54

*

A Bizottság (EU) 2019/2005 végrehajtási határozata (2019. november 29.) a 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat által szabályozott, 2017. évre vonatkozó, tagállamonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásokról

56

*

A Bizottság (EU) 2019/2006 határozata (2019. november 29.) Írországnak az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) szóló (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendeletben való részvételéről

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 2019.12.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/1

---

A TANÁCS (EU) 2019/1995 IRÁNYELVE

(2019. november 21.)

a 2006/112/EK irányelvnek a termékek távértékesítésére és bizonyos belföldi termékértékesítésekre vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/2455 tanácsi irányelvvel (3) módosított 2006/112/EK tanácsi irányelv (4) értelmében, ha egy adóalany elektronikus felület, például piactér, platform, portál vagy más hasonló eszköz használata által harmadik területekről vagy harmadik országokból 150 EUR-t meg nem haladó valós értékű küldeményként importált termékek távértékesítését vagy termékek Közösségen belüli – a Közösségben nem letelepedett adóalany által nem adóalany részére történő – értékesítését segíti elő, akkor úgy tekintendő, mintha az értékesítést elősegítő adóalany kapta volna meg, majd ő maga értékesítette volna a szóban forgó termékeket. Mivel az említett irányelv két ügyletre osztja fel az egységes ügyletet , ezen ügyletek termékértékesítés teljesítési helyének pontos meghatározása érdekében meg kell állapítani, hogy melyik ügylethez kell hozzárendelni a termék feladását vagy fuvarozását. Egyúttal azt is biztosítani kell, hogy az említett két ügylet teljesítési időpontja azonos időpontra essen. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/2455 tanácsi irányelvvel (3) módosított 2006/112/EK tanácsi irányelv (4) értelmében, ha egy adóalany elektronikus felület, például piactér, platform, portál vagy más hasonló eszköz használata által harmadik területekről vagy harmadik országokból 150 EUR-t meg nem haladó valós értékű küldeményként importált termékek távértékesítését vagy termékek Közösségen belüli – a Közösségben nem letelepedett adóalany által nem adóalany részére történő – értékesítését segíti elő, akkor úgy tekintendő, mintha az értékesítést elősegítő adóalany kapta volna meg, majd ő maga értékesítette volna a szóban forgó termékeket. Mivel az említett irányelv két ügyletre osztja fel az egységes ügyletet , ezen ügyletek termékértékesítés teljesítési helyének pontos meghatározása érdekében meg kell állapítani, hogy melyik ügylethez kell hozzárendelni a termék feladását vagy fuvarozását. Egyúttal azt is biztosítani kell, hogy az említett két ügylet teljesítési időpontja azonos időpontra essen.

| (2) | Mivel az elektronikus felület használata által termékek Közösségen belüli nem adóalanyok részére történő értékesítését elősegítő adóalany a jelenlegi szabályok alapján levonhatja a Közösségben nem letelepedett értékesítőknek fizetett hozzáadottérték-adót (a továbbiakban: héa), ezért fennáll annak a veszélye, hogy ez utóbbi értékesítő nem fizeti meg a héát az adóhatóság részére. E kockázat elkerülése érdekében az értékesítő elektronikus felület használata által történő termékértékesítését mentesíteni kell a héa alól, és az értékesítő számára biztosítani kell a jogot arra, hogy levonhassa az értékesített termékek beszerzése vagy importja tekintetében általa megfizetett, előzetesen felszámított héát. Az említett célból az értékesítőnek minden esetben nyilvántartottnak kell lennie abban a tagállamban, amelyben az említett termékeket beszerezte vagy importálta. |
| --- | --- |

(2)

Mivel az elektronikus felület használata által termékek Közösségen belüli nem adóalanyok részére történő értékesítését elősegítő adóalany a jelenlegi szabályok alapján levonhatja a Közösségben nem letelepedett értékesítőknek fizetett hozzáadottérték-adót (a továbbiakban: héa), ezért fennáll annak a veszélye, hogy ez utóbbi értékesítő nem fizeti meg a héát az adóhatóság részére. E kockázat elkerülése érdekében az értékesítő elektronikus felület használata által történő termékértékesítését mentesíteni kell a héa alól, és az értékesítő számára biztosítani kell a jogot arra, hogy levonhassa az értékesített termékek beszerzése vagy importja tekintetében általa megfizetett, előzetesen felszámított héát. Az említett célból az értékesítőnek minden esetben nyilvántartottnak kell lennie abban a tagállamban, amelyben az említett termékeket beszerezte vagy importálta.

| (3) | Továbbá a Közösségben nem letelepedett értékesítők, akik vagy amelyek a termékek értékesítésére elektronikus felületet használnak, több tagállamban is tarthatnak fent árukészletet, és a termékek Közösségen belüli távértékesítése mellett ezekből a készletekből ugyanabban a tagállamban is értékesíthetnek vevőiknek termékeket. A termékek Közösségen belüli távértékesítésére és a Közösség területén, de nem a fogyasztás szerinti tagállamban letelepedett adóalanyok által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó különös szabályozás jelenleg nem terjed ki ezekre az értékesítésekre. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében azon adóalanyok számára, akik vagy amelyek elektronikus felület használata által termékek Közösségen belüli nem adóalanyok részére történő értékesítését segítik elő, és akik úgy tekintendők, mintha ők kapták volna meg, majd ők maguk értékesítették volna a termékeket, lehetővé kell tenni, hogy az említett belföldi termékértékesítések tekintetében alkalmazhassák a különös szabályozást a héa bevallására és megfizetésére. |
| --- | --- |

(3)

Továbbá a Közösségben nem letelepedett értékesítők, akik vagy amelyek a termékek értékesítésére elektronikus felületet használnak, több tagállamban is tarthatnak fent árukészletet, és a termékek Közösségen belüli távértékesítése mellett ezekből a készletekből ugyanabban a tagállamban is értékesíthetnek vevőiknek termékeket. A termékek Közösségen belüli távértékesítésére és a Közösség területén, de nem a fogyasztás szerinti tagállamban letelepedett adóalanyok által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó különös szabályozás jelenleg nem terjed ki ezekre az értékesítésekre. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében azon adóalanyok számára, akik vagy amelyek elektronikus felület használata által termékek Közösségen belüli nem adóalanyok részére történő értékesítését segítik elő, és akik úgy tekintendők, mintha ők kapták volna meg, majd ők maguk értékesítették volna a termékeket, lehetővé kell tenni, hogy az említett belföldi termékértékesítések tekintetében alkalmazhassák a különös szabályozást a héa bevallására és megfizetésére.

| (4) | A termékimport tekintetében fizetendő héa és behozatali vám megfizetése közötti összhang biztosítása érdekében azokban az esetekben, amikor a héa bevallására és megfizetésére a különleges szabályozást alkalmazzák, az import héa vámhatóság részére történő megfizetésének határidejét összhangba kell hozni a vámtartozással kapcsolatban a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 111. cikkében megállapított határidővel. |
| --- | --- |

(4)

A termékimport tekintetében fizetendő héa és behozatali vám megfizetése közötti összhang biztosítása érdekében azokban az esetekben, amikor a héa bevallására és megfizetésére a különleges szabályozást alkalmazzák, az import héa vámhatóság részére történő megfizetésének határidejét összhangba kell hozni a vámtartozással kapcsolatban a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 111. cikkében megállapított határidővel.

| (5) | A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának (6) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó egy vagy több dokumentumot mellékelnek. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok megküldése indokolt. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának (6) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó egy vagy több dokumentumot mellékelnek. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok megküldése indokolt.

| (6) | A 2006/112/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

A 2006/112/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az V. cím 1. fejezetének 2. szakasza a következő cikkel egészül ki:

  „36b. cikk

  Amennyiben a 14a. cikknek megfelelően az adóalanyt úgy kell tekinteni, mintha ő kapta volna meg, majd ő maga értékesítette volna a terméket, a termékek feladását vagy fuvarozását az említett adóalany által teljesített értékesítéshez kell hozzárendelni.” |
| --- | --- |

1.

Az V. cím 1. fejezetének 2. szakasza a következő cikkel egészül ki:

„36b. cikk

Amennyiben a 14a. cikknek megfelelően az adóalanyt úgy kell tekinteni, mintha ő kapta volna meg, majd ő maga értékesítette volna a terméket, a termékek feladását vagy fuvarozását az említett adóalany által teljesített értékesítéshez kell hozzárendelni.”

| 2. | A 66a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „66a. cikk

  A 63., 64. és 65. cikktől eltérve az azon adóalany általi, illetve az azon adóalany részére történő termékértékesítés esetében, aki a 14a. cikknek megfelelően úgy tekintendő, mintha ő kapta volna meg, majd ő maga értékesítette volna a terméket, az adóztatandó tényállás akkor valósul meg, és a héafizetési kötelezettség akkor keletkezik, amikor a fizetést elfogadják.” |
| --- | --- |

2.

A 66a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„66a. cikk

A 63., 64. és 65. cikktől eltérve az azon adóalany általi, illetve az azon adóalany részére történő termékértékesítés esetében, aki a 14a. cikknek megfelelően úgy tekintendő, mintha ő kapta volna meg, majd ő maga értékesítette volna a terméket, az adóztatandó tényállás akkor valósul meg, és a héafizetési kötelezettség akkor keletkezik, amikor a fizetést elfogadják.”

| 3. | Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

  „136a. cikk

  Ha a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelően az adóalanyt úgy kell tekinteni, mintha ő kapta volna meg, majd ő maga értékesítette volna a termékeket, a tagállamok mentesítik az adó alól a szóban forgó termékeknek ezen adóalany részére történő értékesítését.” |
| --- | --- |

3.

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„136a. cikk

Ha a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelően az adóalanyt úgy kell tekinteni, mintha ő kapta volna meg, majd ő maga értékesítette volna a termékeket, a tagállamok mentesítik az adó alól a szóban forgó termékeknek ezen adóalany részére történő értékesítését.”

| 4. | A 169. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a 136a., 138., 142. vagy 144. cikk, a 146–149. cikk, a 151., 152., 153. vagy 156. cikk, a 157. cikk (1) bekezdésének b) pontja, a 158–161. cikk vagy a 164. cikk értelmében adómentes ügyletek;” |
| --- | --- | --- |

4.

A 169. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a 136a., 138., 142. vagy 144. cikk, a 146–149. cikk, a 151., 152., 153. vagy 156. cikk, a 157. cikk (1) bekezdésének b) pontja, a 158–161. cikk vagy a 164. cikk értelmében adómentes ügyletek;”

| 5. | A 204. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „A tagállamok azonban nem alkalmazhatják a második albekezdésben említett lehetőséget a 358a. cikk 1. pontjában meghatározott olyan adóalanyra, aki a Közösségben nem letelepedett adóalanyok által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó különös szabályozást választotta.” |
| --- | --- |

5.

A 204. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok azonban nem alkalmazhatják a második albekezdésben említett lehetőséget a 358a. cikk 1. pontjában meghatározott olyan adóalanyra, aki a Közösségben nem letelepedett adóalanyok által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó különös szabályozást választotta.”

| 6. | A 272. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | azok az adóalanyok, akik nem végeznek a 20., 21., 22., 33., 36., 136a., 138. és 141. cikkben említett ügyleteket; |
| --- | --- | --- |

6.

A 272. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

azok az adóalanyok, akik nem végeznek a 20., 21., 22., 33., 36., 136a., 138. és 141. cikkben említett ügyleteket;

| 7. | A XII. cím 6. fejezetének címe helyébe a következő szöveg lép:


  „
  A nem adóalanyok részére szolgáltatásokat nyújtó vagy termékek távértékesítését végző vagy egyes belföldi termékértékesítéseket végző adóalanyokra vonatkozó különös szabályozások
  ” |
| --- | --- |

7.

A XII. cím 6. fejezetének címe helyébe a következő szöveg lép:

„
  A nem adóalanyok részére szolgáltatásokat nyújtó vagy termékek távértékesítését végző vagy egyes belföldi termékértékesítéseket végző adóalanyokra vonatkozó különös szabályozások
  ”

„
  A nem adóalanyok részére szolgáltatásokat nyújtó vagy termékek távértékesítését végző vagy egyes belföldi termékértékesítéseket végző adóalanyokra vonatkozó különös szabályozások

| 8. | A XII. cím 6. fejezete 3. szakaszának címe helyébe a következő szöveg lép:



  „A termékek Közösségen belüli távértékesítésére, az értékesítést elősegítő elektronikus felület által valamely tagállamban végzett termékértékesítésre és a Közösség területén, de nem a fogyasztás szerinti tagállamban letelepedett adóalanyok által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó különös szabályozás” |
| --- | --- |

8.

A XII. cím 6. fejezete 3. szakaszának címe helyébe a következő szöveg lép:

„A termékek Közösségen belüli távértékesítésére, az értékesítést elősegítő elektronikus felület által valamely tagállamban végzett termékértékesítésre és a Közösség területén, de nem a fogyasztás szerinti tagállamban letelepedett adóalanyok által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó különös szabályozás”

„A termékek Közösségen belüli távértékesítésére, az értékesítést elősegítő elektronikus felület által valamely tagállamban végzett termékértékesítésre és a Közösség területén, de nem a fogyasztás szerinti tagállamban letelepedett adóalanyok által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó különös szabályozás”

| 9. | A 369a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „369a. cikk

  E szakasz alkalmazásában és a közösségi jogszabályokban foglalt más rendelkezések sérelme nélkül a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:






  1. | »a fogyasztás szerinti tagállamban nem letelepedett adóalany«: az az adóalany, aki vagy amely gazdasági tevékenységének székhelye vagy állandó telephelye a Közösség területén van, de a fogyasztás szerinti tagállamban sem gazdasági tevékenységének székhelyével, sem állandó telephellyel nem rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

9.

A 369a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„369a. cikk

E szakasz alkalmazásában és a közösségi jogszabályokban foglalt más rendelkezések sérelme nélkül a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1.

»a fogyasztás szerinti tagállamban nem letelepedett adóalany«: az az adóalany, aki vagy amely gazdasági tevékenységének székhelye vagy állandó telephelye a Közösség területén van, de a fogyasztás szerinti tagállamban sem gazdasági tevékenységének székhelyével, sem állandó telephellyel nem rendelkezik;

| 2. | »azonosítót kiadó tagállam«: az a tagállam, amelynek a területén az adóalany gazdasági tevékenységének székhelye van, vagy amennyiben az adóalany gazdasági tevékenységének székhelye a Közösségen kívül van, az a tagállam, amelyben az állandó telephelye van.
  Ha az adóalany gazdasági tevékenységének székhelye nem a Közösségben található, de a Közösségen belül egynél több állandó telephellyel rendelkezik, akkor az azonosítót kiadó tagállam az azon állandó telephely szerinti tagállam, amelyben az adóalany ezen különös szabályozás alkalmazását bejelenti. Az adóalanyt az említett döntés az érintett naptári évre és az azt követő két naptári évre köti.
  Ha az adóalany gazdasági tevékenységének székhelye nem a Közösségben található, és a Közösségen belül nem rendelkezik állandó telephellyel, akkor az azonosítót kiadó tagállam a termék feladásának vagy fuvarozásának kiindulási helye szerinti tagállam. Ha több tagállamból is indul termékfeladás vagy -fuvarozás, e tagállamok közül az adóalany jelöli meg az azonosítót kiadó tagállamot. Az adóalanyt az említett döntés az érintett naptári évre és az azt követő két naptári évre köti; |
| --- | --- |

2.

»azonosítót kiadó tagállam«: az a tagállam, amelynek a területén az adóalany gazdasági tevékenységének székhelye van, vagy amennyiben az adóalany gazdasági tevékenységének székhelye a Közösségen kívül van, az a tagállam, amelyben az állandó telephelye van.

Ha az adóalany gazdasági tevékenységének székhelye nem a Közösségben található, de a Közösségen belül egynél több állandó telephellyel rendelkezik, akkor az azonosítót kiadó tagállam az azon állandó telephely szerinti tagállam, amelyben az adóalany ezen különös szabályozás alkalmazását bejelenti. Az adóalanyt az említett döntés az érintett naptári évre és az azt követő két naptári évre köti.

Ha az adóalany gazdasági tevékenységének székhelye nem a Közösségben található, és a Közösségen belül nem rendelkezik állandó telephellyel, akkor az azonosítót kiadó tagállam a termék feladásának vagy fuvarozásának kiindulási helye szerinti tagállam. Ha több tagállamból is indul termékfeladás vagy -fuvarozás, e tagállamok közül az adóalany jelöli meg az azonosítót kiadó tagállamot. Az adóalanyt az említett döntés az érintett naptári évre és az azt követő két naptári évre köti;

| 3. | »fogyasztás szerinti tagállam«:






  a) | szolgáltatásnyújtás esetén az a tagállam, amelyet az V. cím 3. fejezete szerint a szolgáltatásnyújtás teljesítési helyének kell tekinteni; |
| --- | --- | --- |

3.

»fogyasztás szerinti tagállam«:

a)

szolgáltatásnyújtás esetén az a tagállam, amelyet az V. cím 3. fejezete szerint a szolgáltatásnyújtás teljesítési helyének kell tekinteni;

| b) | termékek Közösségen belüli távértékesítése esetén a termék vevő részére történő feladásának vagy fuvarozásának érkezési helye szerinti tagállam; |
| --- | --- |

b)

termékek Közösségen belüli távértékesítése esetén a termék vevő részére történő feladásának vagy fuvarozásának érkezési helye szerinti tagállam;

| c) | az adóalany által végzett, a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelően elősegített termékértékesítés esetén, ha a termék feladásának vagy fuvarozásának kiindulási és érkezési helye szerinti tagállam megegyezik, akkor az adott tagállam.” |
| --- | --- |

c)

az adóalany által végzett, a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelően elősegített termékértékesítés esetén, ha a termék feladásának vagy fuvarozásának kiindulási és érkezési helye szerinti tagállam megegyezik, akkor az adott tagállam.”

| 10. | A 369b. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „369b. cikk

  A tagállamok engedélyezik a következő adóalanyok részére a különös szabályozás alkalmazását:






  a) | termékek Közösségen belüli távértékesítését végző adóalany; |
| --- | --- | --- |

10.

A 369b. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„369b. cikk

A tagállamok engedélyezik a következő adóalanyok részére a különös szabályozás alkalmazását:

a)

termékek Közösségen belüli távértékesítését végző adóalany;

| b) | a 14a. cikk (2) bekezdése szerint termékértékesítést elősegítő adóalany, ha az adott termék feladásának vagy fuvarozásának kiindulási és érkezési helye szerinti tagállam megegyezik; |
| --- | --- |

b)

a 14a. cikk (2) bekezdése szerint termékértékesítést elősegítő adóalany, ha az adott termék feladásának vagy fuvarozásának kiindulási és érkezési helye szerinti tagállam megegyezik;

| c) | nem adóalany részére szolgáltatást nyújtó, a fogyasztás szerinti tagállamban nem letelepedett adóalany. |
| --- | --- |

c)

nem adóalany részére szolgáltatást nyújtó, a fogyasztás szerinti tagállamban nem letelepedett adóalany.

Ez a különös szabályozás a Közösség területén az érintett adóalany által ilyen módon értékesített valamennyi termékre, illetve általa ott nyújtott valamennyi ilyen szolgáltatásra vonatkozik.”

| 11. | A 369e. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | ha az adóalany bejelenti, hogy már nem értékesít, illetve nyújt az e különös szabályozás hatálya alá tartozó terméket, illetve szolgáltatást;”. |
| --- | --- | --- |

11.

A 369e. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

ha az adóalany bejelenti, hogy már nem értékesít, illetve nyújt az e különös szabályozás hatálya alá tartozó terméket, illetve szolgáltatást;”.

| 12. | A 369f. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „369f. cikk

  Az e különös szabályozást alkalmazó adóalany az azonosítót kiadó tagállam számára minden egyes naptári negyedévre vonatkozóan elektronikus úton héabevallást nyújt be, függetlenül attól, hogy értékesített-e, illetve nyújtott-e az e különös szabályozás hatálya alá tartozó termékeket, illetve szolgáltatásokat. A héabevallást azon adómegállapítási időszak végét követő hónap végéig kell benyújtani, amelyre a bevallás vonatkozik.” |
| --- | --- |

12.

A 369f. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„369f. cikk

Az e különös szabályozást alkalmazó adóalany az azonosítót kiadó tagállam számára minden egyes naptári negyedévre vonatkozóan elektronikus úton héabevallást nyújt be, függetlenül attól, hogy értékesített-e, illetve nyújtott-e az e különös szabályozás hatálya alá tartozó termékeket, illetve szolgáltatásokat. A héabevallást azon adómegállapítási időszak végét követő hónap végéig kell benyújtani, amelyre a bevallás vonatkozik.”

| 13. | A 369g. cikk (1), (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A héabevallásnak tartalmaznia kell a 369d. cikkben említett héaazonosító számot, valamint az adómegállapítási időszakban teljesített, az e különös szabályozás hatálya alá tartozó, alábbi termékértékesítések, illetve szolgáltatásnyújtások héa nélküli összértékét, az alkalmazandó héamértékeket, a megfelelő héa – héamértékek szerint lebontott – teljes összegét, valamint a fizetendő héa teljes összegét minden egyes olyan fogyasztás szerinti tagállam tekintetében, amelyben héa fizetendő:






  a) | termékek Közösségen belüli távértékesítése; |
| --- | --- | --- |

13.

A 369g. cikk (1), (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A héabevallásnak tartalmaznia kell a 369d. cikkben említett héaazonosító számot, valamint az adómegállapítási időszakban teljesített, az e különös szabályozás hatálya alá tartozó, alábbi termékértékesítések, illetve szolgáltatásnyújtások héa nélküli összértékét, az alkalmazandó héamértékeket, a megfelelő héa – héamértékek szerint lebontott – teljes összegét, valamint a fizetendő héa teljes összegét minden egyes olyan fogyasztás szerinti tagállam tekintetében, amelyben héa fizetendő:

a)

termékek Közösségen belüli távértékesítése;

| b) | a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelő termékértékesítés, ha a termék feladásának vagy fuvarozásának kiindulási és érkezési helye szerinti tagállam megegyezik; |
| --- | --- |

b)

a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelő termékértékesítés, ha a termék feladásának vagy fuvarozásának kiindulási és érkezési helye szerinti tagállam megegyezik;

| c) | szolgáltatásnyújtás. |
| --- | --- |

c)

szolgáltatásnyújtás.

A héabevallásnak az e cikk (4) bekezdésében foglaltak szerint a korábbi adómegállapítási időszakokra vonatkozó módosításokat is tartalmaznia kell.

(2)   Amennyiben a termékeket az azonosítót kiadó tagállamtól eltérő tagállamokból adják fel vagy fuvarozzák el, a héabevallásnak tartalmaznia kell az e különös szabályozás hatálya alá tartozó, alábbi értékesítések héa nélküli összértékét, az alkalmazandó héamértékeket, a megfelelő héa – héamértékek szerint lebontott – teljes összegét, valamint a fizetendő héa teljes összegét minden egyes olyan tagállam tekintetében is, ahonnan a termékeket feladják vagy elfuvarozzák:

| a) | termékek Közösségen belüli távértékesítése, az adóalany által a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelően végzett értékesítések kivételével; |
| --- | --- |

a)

termékek Közösségen belüli távértékesítése, az adóalany által a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelően végzett értékesítések kivételével;

| b) | a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelően az adóalany által végzett, termékek Közösségen belüli távértékesítése, illetve olyan termékértékesítés, ahol a termék feladásának vagy fuvarozásának kiindulási és érkezési helye szerinti tagállam megegyezik. |
| --- | --- |

b)

a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelően az adóalany által végzett, termékek Közösségen belüli távértékesítése, illetve olyan termékértékesítés, ahol a termék feladásának vagy fuvarozásának kiindulási és érkezési helye szerinti tagállam megegyezik.

Az a) pontban említett értékesítések esetében a héabevallásnak tartalmaznia kell az azon tagállamok által megállapított egyedi héaazonosító számot vagy adónyilvántartási számot is, ahonnan a termékeket feladják vagy elfuvarozzák.

A b) pontban említett értékesítések esetében a héabevallásnak tartalmaznia kell az azon tagállamok által adott esetben megállapított egyedi héaazonosító számot vagy adónyilvántartási számot is, ahonnan a termékeket feladják vagy elfuvarozzák.

A héabevallásnak fogyasztás szerinti tagállamonkénti bontásban kell tartalmaznia az e bekezdésben foglalt információkat.”

(3)   Amennyiben az e különös szabályozás hatálya alá tartozó szolgáltatást nyújtó adóalany az azonosítót kiadó tagállamtól eltérő tagállamban egy vagy több olyan állandó telephellyel rendelkezik, ahonnan szolgáltatást nyújt, a HÉA-bevallásnak ezenfelül fogyasztás szerinti tagállamonkénti bontásban tartalmaznia kell az ilyen szolgáltatásnyújtás héa nélküli összértékét, az alkalmazandó héamértékeket, a megfelelő héa – héamértékek szerint lebontott – teljes összegét, valamint a fizetendő héa teljes összegét is minden olyan tagállam vonatkozásában, amelyben az adóalany telephellyel rendelkezik, és tartalmaznia kell az egyéni HÉA-azonosítószámot vagy e telephely adó-nyilvántartási számát.”;

| 14. | A 369zb. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A tagállamok előírják, hogy az (1) bekezdésben említett héát havonta, a behozatali vám megfizetésére vonatkozó határidőig kell megfizetni.” |
| --- | --- |

14.

A 369zb. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A tagállamok előírják, hogy az (1) bekezdésben említett héát havonta, a behozatali vám megfizetésére vonatkozó határidőig kell megfizetni.”

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2020. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Ezeket a rendelkezéseket a tagállamok 2021. január 1-jétől alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

H. KOSONEN

---

(1)  
  2019. november 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  
  2019. május 15-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  A Tanács (EU) 2017/2455 irányelve (2017. december 5.) a 2006/112/EK irányelvnek és a 2009/132/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtásra és a termékek távértékesítésére vonatkozó bizonyos hozzáadottértékadó-kötelezettségek tekintetében történő módosításáról (HL L 348., 2017.12.29., 7. o.).

3

(4)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

5

(6)  
  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

6

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.12.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1996 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. november 28.)

a Thaiföldi Királyságból származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 682/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó, a jelenleg az ex 2001 90 30 és ex 2005 80 00 KN-kódok alá besorolt egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések 3,1 % és 12,9 % közötti értékvám formáját öltötték. |
| --- | --- |

(1)

Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 682/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó, a jelenleg az ex 2001 90 30 és ex 2005 80 00 KN-kódok alá besorolt egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések 3,1 % és 12,9 % közötti értékvám formáját öltötték.

2

| (2) | A 954/2008/EK tanácsi rendelet (3) módosította a 682/2007/EK rendeletet, az egyik, illetve az „összes többi” vállalatra kivetett vámtétel tekintetében. A módosított vámtételek ily módon 3,1 % és 14,3 % között alakulnak. Két thaiföldi exportáló gyártó importja – amelyek kötelezettségvállalásait a Bizottság a 2007/424/EK bizottsági határozattal (4) elfogadta – mentesült a vám alól. |
| --- | --- |

(2)

A 954/2008/EK tanácsi rendelet (3) módosította a 682/2007/EK rendeletet, az egyik, illetve az „összes többi” vállalatra kivetett vámtétel tekintetében. A módosított vámtételek ily módon 3,1 % és 14,3 % között alakulnak. Két thaiföldi exportáló gyártó importja – amelyek kötelezettségvállalásait a Bizottság a 2007/424/EK bizottsági határozattal (4) elfogadta – mentesült a vám alól.

3

4

| (3) | A Tanács a 847/2009/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy a rögzített minimális behozatali árra vonatkozó kötelezettségvállalások a továbbiakban nem jelentenek megfelelő megoldást a dömping káros hatásának ellensúlyozására. Következésképpen a Bizottság az elfogadott kötelezettségvállalásokat visszavonta, és további 10 thaiföldi exportáló gyártó kötelezettségvállalási ajánlatát elutasította. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a 847/2009/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy a rögzített minimális behozatali árra vonatkozó kötelezettségvállalások a továbbiakban nem jelentenek megfelelő megoldást a dömping káros hatásának ellensúlyozására. Következésképpen a Bizottság az elfogadott kötelezettségvállalásokat visszavonta, és további 10 thaiföldi exportáló gyártó kötelezettségvállalási ajánlatát elutasította.

5

| (4) | A 875/2013/EU rendelettel (6) a Tanács a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozóan ismételten bevezette a végleges dömpingellenes intézkedéseket a hatályvesztési felülvizsgálatot követően (a továbbiakban: korábbi hatályvesztési felülvizsgálat). |
| --- | --- |

(4)

A 875/2013/EU rendelettel (6) a Tanács a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozóan ismételten bevezette a végleges dömpingellenes intézkedéseket a hatályvesztési felülvizsgálatot követően (a továbbiakban: korábbi hatályvesztési felülvizsgálat).

6

| (5) | A 307/2014/EU rendelettel (7), a részleges időközi felülvizsgálatot követően a Tanács módosította a 875/2013/EU rendelet által a River Kwai International Food Industry Co., Ltd. részére meghatározott dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(5)

A 307/2014/EU rendelettel (7), a részleges időközi felülvizsgálatot követően a Tanács módosította a 875/2013/EU rendelet által a River Kwai International Food Industry Co., Ltd. részére meghatározott dömpingellenes vámot.

7

| (6) | Az Európai Bíróság 2017. december 14-i és 2019. március 28-i, a T-460/14, illetve C-144/18 P. sz. ügyekben hozott ítéletei nyomán a Bizottság 2019. augusztus 29-én újraindította (8) a 307/2014/EU rendelet elfogadásához vezető, a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot. A vizsgálat újraindítása csak a River Kwai International Food Industry Co. Ltd.-re korlátozódott és csak a szabálytalanság felmerülésének időpontjától kezdődően folytatódott. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Bíróság 2017. december 14-i és 2019. március 28-i, a T-460/14, illetve C-144/18 P. sz. ügyekben hozott ítéletei nyomán a Bizottság 2019. augusztus 29-én újraindította (8) a 307/2014/EU rendelet elfogadásához vezető, a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot. A vizsgálat újraindítása csak a River Kwai International Food Industry Co. Ltd.-re korlátozódott és csak a szabálytalanság felmerülésének időpontjától kezdődően folytatódott.

8

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (7) | A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (9) közzétételét követően a Bizottsághoz kérelem érkezett az intézkedéseknek az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(7)

A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (9) közzétételét követően a Bizottsághoz kérelem érkezett az intézkedéseknek az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára.

9

| (8) | A kérelmet 2018. június 13-án az Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az olyan uniós gyártók nevében, amelyek termelése az egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek teljes uniós termelésének több mint 50 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(8)

A kérelmet 2018. június 13-án az Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az olyan uniós gyártók nevében, amelyek termelése az egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek teljes uniós termelésének több mint 50 %-át teszi ki.

| (9) | A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(9)

A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

1.3.   Hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

Hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (10) | Minthogy megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, és az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság a Thaiföldi Királyságból (a továbbiakban: Thaiföld vagy érintett ország) származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékeknek (a továbbiakban: érintett termék) az Unióba történő behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatot indított. 2018. szeptember 12-én a Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (10) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(10)

Minthogy megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, és az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság a Thaiföldi Királyságból (a továbbiakban: Thaiföld vagy érintett ország) származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékeknek (a továbbiakban: érintett termék) az Unióba történő behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatot indított. 2018. szeptember 12-én a Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (10) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

10

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (11) | A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2017. július 1. és a 2018. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(11)

A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2017. július 1. és a 2018. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőket, az ismert uniós gyártókat, az ismert thaiföldi gyártókat és a thaiföldi hatóságokat, az ismert importőröket, a felhasználókat és kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőket, az ismert uniós gyártókat, az ismert thaiföldi gyártókat és a thaiföldi hatóságokat, az ismert importőröket, a felhasználókat és kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (13) | Az érdekelt feleknek szintén lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(13)

Az érdekelt feleknek szintén lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.6.   Mintavétel

Mintavétel

| (14) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.6.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (15) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát.

| (16) | Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság három uniós gyártóból álló mintát választott ki a 2017. évi legnagyobb termelési volumen alapján, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(16)

Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság három uniós gyártóból álló mintát választott ki a 2017. évi legnagyobb termelési volumen alapján, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

| (17) | A beérkezett észrevételek alapján a Bizottság az ideiglenes mintából származó egyik vállalatot a következő legnagyobb uniós gyártóval váltotta fel. A szóban forgó vállalat bizonyította, hogy nem rendelkezik a felülvizsgálatban való együttműködéshez szükséges forrásokkal. A végleges mintába felvett uniós gyártók termelése a teljes becsült uniós termelési volumen több mint 60 %-át tette ki. Más észrevétel nem érkezett. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatív. |
| --- | --- |

(17)

A beérkezett észrevételek alapján a Bizottság az ideiglenes mintából származó egyik vállalatot a következő legnagyobb uniós gyártóval váltotta fel. A szóban forgó vállalat bizonyította, hogy nem rendelkezik a felülvizsgálatban való együttműködéshez szükséges forrásokkal. A végleges mintába felvett uniós gyártók termelése a teljes becsült uniós termelési volumen több mint 60 %-át tette ki. Más észrevétel nem érkezett. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatív.

1.6.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (18) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Csak egy független importőr adta meg a kért információkat. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Csak egy független importőr adta meg a kért információkat.

| (19) | Az importőrök körében történő mintavételre ezért nem volt szükség |
| --- | --- |

(19)

Az importőrök körében történő mintavételre ezért nem volt szükség

1.6.3.   Mintavétel a thaiföldi gyártók körében

Mintavétel a thaiföldi gyártók körében

| (20) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes ismert thaiföldi gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Thaiföldi Királyság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy ha vannak olyan további gyártók, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban, nevezze meg őket és/vagy lépjen kapcsolatba velük. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes ismert thaiföldi gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Thaiföldi Királyság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy ha vannak olyan további gyártók, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban, nevezze meg őket és/vagy lépjen kapcsolatba velük.

| (21) | Az érintett ország három gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. A felülvizsgálati időszak alatt mindhárom gyártó exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba, és ezért exportáló gyártóknak minősülnek. Ezek a gyártók az Unióba irányuló összes thaiföldi export mintegy 80 %-át adják. |
| --- | --- |

(21)

Az érintett ország három gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. A felülvizsgálati időszak alatt mindhárom gyártó exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba, és ezért exportáló gyártóknak minősülnek. Ezek a gyártók az Unióba irányuló összes thaiföldi export mintegy 80 %-át adják.

1.7.   A kérdőívre adott válaszok

A kérdőívre adott válaszok

| (22) | A kérdőívek másolatát az ügy kezdeményezésekor elérhetővé tették a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján. A Bizottság levelet küldött a mintában szereplő három uniós gyártónak, a független importőrnek és a kért tájékoztatást benyújtó három exportáló gyártónak, amelyben felkérte őket a számukra összeállított kérdőív kitöltésére. |
| --- | --- |

(22)

A kérdőívek másolatát az ügy kezdeményezésekor elérhetővé tették a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján. A Bizottság levelet küldött a mintában szereplő három uniós gyártónak, a független importőrnek és a kért tájékoztatást benyújtó három exportáló gyártónak, amelyben felkérte őket a számukra összeállított kérdőív kitöltésére.

| (23) | A kérdőívet a három uniós gyártó és az érintett ország három együttműködő gyártója küldte vissza kitöltve. |
| --- | --- |

(23)

A kérdőívet a három uniós gyártó és az érintett ország három együttműködő gyártója küldte vissza kitöltve.

| (24) | Független importőr részéről nem érkezett válasz a kérdőívekre. |
| --- | --- |

(24)

Független importőr részéről nem érkezett válasz a kérdőívekre.

1.8.   Ellenőrzés

Ellenőrzés

| (25) | A Bizottság beszerzett az együttműködő felektől és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor: | Uniós gyártók






  — | Bonduelle SA, Renescure, Franciaország |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

A Bizottság beszerzett az együttműködő felektől és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

Uniós gyártók

—

Bonduelle SA, Renescure, Franciaország

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Olaszország |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Olaszország

| — | Groupe d’aucy, Theix, Franciaország |
| --- | --- |

—

Groupe d’aucy, Theix, Franciaország

| | Thaiföldi exportáló gyártók






  — | Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Thaiföld |
| --- | --- | --- |

Thaiföldi exportáló gyártók

—

Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Thaiföld

| — | River Kwai International Food Industrial Company Limited (a továbbiakban: RKI), Kanchanaburi, Thaiföld |
| --- | --- |

—

River Kwai International Food Industrial Company Limited (a továbbiakban: RKI), Kanchanaburi, Thaiföld

| — | Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Thaiföld |
| --- | --- |

—

Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Thaiföld

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (26) | Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat, illetve a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során meghatározott termékkel, amely a Thaiföldről származó, az ex 2001 90 30 KN-kóddal (TARIC-kód: 2001903010) bejelentett, ecettel vagy ecetsavval elkészített vagy tartósított, nem fagyasztott, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), valamint – a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével – az ex 2005 80 00 KN-kóddal (TARIC-kód: 2005800010) bejelentett, ecet vagy ecetsav nélkül elkészített vagy tartósított, nem fagyasztott, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) (csemegekukorica) (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(26)

Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat, illetve a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során meghatározott termékkel, amely a Thaiföldről származó, az ex 2001 90 30 KN-kóddal (TARIC-kód: 2001903010) bejelentett, ecettel vagy ecetsavval elkészített vagy tartósított, nem fagyasztott, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), valamint – a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével – az ex 2005 80 00 KN-kóddal (TARIC-kód: 2005800010) bejelentett, ecet vagy ecetsav nélkül elkészített vagy tartósított, nem fagyasztott, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) (csemegekukorica) (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

Zea mays var. saccharata

Zea mays var. saccharata

| (27) | A vizsgálat bebizonyította, hogy a tartósításban mutatkozó különbségek ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező termék különböző típusai ugyanolyan alapvető biológiai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvetően ugyanarra a célra használatosak. |
| --- | --- |

(27)

A vizsgálat bebizonyította, hogy a tartósításban mutatkozó különbségek ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező termék különböző típusai ugyanolyan alapvető biológiai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvetően ugyanarra a célra használatosak.

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (28) | Amint az eredeti vizsgálat és az előzetes hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető biológiai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék, |
| --- | --- | --- |

(28)

Amint az eredeti vizsgálat és az előzetes hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető biológiai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék,

| — | a thaiföldi belföldi piacon gyártott és értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

a thaiföldi belföldi piacon gyártott és értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (29) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(29)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Thaiföld

Thaiföld

3.1.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (30) | A felülvizsgálati időszak alatt a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatala folytatódott, bár az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához (azaz 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig) képest alacsonyabb szinten. Az Eurostat szerint a felülvizsgálati időszakban a Thaiföldről származó csemegekukorica-behozatal az uniós piac mintegy 3,9 %-át tette ki, míg az eredeti vizsgálat során 12,7 %-os, a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során pedig 6 %-os volt a piaci részesedés. A felülvizsgálati időszakban a Thaiföldről származó behozatal abszolút értékben 13 643 tonnát tett ki. A behozatal az eredeti vizsgálat során tapasztalt 41 973 tonnáról 21 856 tonnára csökkent a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során. |
| --- | --- |

(30)

A felülvizsgálati időszak alatt a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatala folytatódott, bár az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához (azaz 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig) képest alacsonyabb szinten. Az Eurostat szerint a felülvizsgálati időszakban a Thaiföldről származó csemegekukorica-behozatal az uniós piac mintegy 3,9 %-át tette ki, míg az eredeti vizsgálat során 12,7 %-os, a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során pedig 6 %-os volt a piaci részesedés. A felülvizsgálati időszakban a Thaiföldről származó behozatal abszolút értékben 13 643 tonnát tett ki. A behozatal az eredeti vizsgálat során tapasztalt 41 973 tonnáról 21 856 tonnára csökkent a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során.

3.1.2.   Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

3.1.2.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (31) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív volt-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártónként eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív volt-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártónként eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt.

| (32) | Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése az egyetlen exportáló gyártó esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(32)

Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése az egyetlen exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

| (33) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártó esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártó esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (34) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy ezen együttműködő exportáló gyártó belföldi piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy ezen együttműködő exportáló gyártó belföldi piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át.

| (35) | A Bizottság ezt követően meghatározta azokat a terméktípusokat, amelyek esetében a belföldi értékesítés reprezentatív volt, valamint azokat a terméktípusokat, amelyek esetében nem volt belföldi értékesítés, vagy a belföldi értékesítés nem volt reprezentatív. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság ezt követően meghatározta azokat a terméktípusokat, amelyek esetében a belföldi értékesítés reprezentatív volt, valamint azokat a terméktípusokat, amelyek esetében nem volt belföldi értékesítés, vagy a belföldi értékesítés nem volt reprezentatív.

| (36) | Azokra a terméktípusokra, amelyek esetében voltak reprezentatív belföldi értékesítések, a Bizottság ezt követően meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(36)

Azokra a terméktípusokra, amelyek esetében voltak reprezentatív belföldi értékesítések, a Bizottság ezt követően meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (37) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(37)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (38) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(38)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

| (39) | A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, felülvizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(39)

A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, felülvizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

| (40) | A reprezentatív belföldi értékesítést mutató terméktípusok szerinti belföldi értékesítések elemzése kimutatta, hogy az értékesítési ár súlyozott átlaga alacsonyabb volt a termelési egységköltségnél. Ennek megfelelően a Bizottság a rendes értéket a nyereséges értékesítések figyelembevételével képzett súlyozott átlagként számította ki. |
| --- | --- |

(40)

A reprezentatív belföldi értékesítést mutató terméktípusok szerinti belföldi értékesítések elemzése kimutatta, hogy az értékesítési ár súlyozott átlaga alacsonyabb volt a termelési egységköltségnél. Ennek megfelelően a Bizottság a rendes értéket a nyereséges értékesítések figyelembevételével képzett súlyozott átlagként számította ki.

| (41) | Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem, vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki. |
| --- | --- |

(41)

Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem, vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki.

| (42) | A rendes érték képzésekor a Bizottság az együttműködő exportáló gyártó által gyártott hasonló termék felülvizsgálati időszak alatt jellemző előállítási költségeihez hozzáadta a következő tényezőket:






  a) | az együttműködő exportáló gyártónál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga, valamint |
| --- | --- | --- |

(42)

A rendes érték képzésekor a Bizottság az együttműködő exportáló gyártó által gyártott hasonló termék felülvizsgálati időszak alatt jellemző előállítási költségeihez hozzáadta a következő tényezőket:

a)

az együttműködő exportáló gyártónál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga, valamint

| b) | az együttműködő exportáló gyártónak a hasonló termék belföldi, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

az együttműködő exportáló gyártónak a hasonló termék belföldi, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

| (43) | Az előállítási költség szükség esetén kiigazításra került. |
| --- | --- |

(43)

Az előállítási költség szükség esetén kiigazításra került.

| (44) | A fennmaradó két exportáló gyártó esetében, amelyek nem értékesítették a hasonló terméket belföldi felhasználásra, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a rendes értéket számtanilag kellett képezni. |
| --- | --- |

(44)

A fennmaradó két exportáló gyártó esetében, amelyek nem értékesítették a hasonló terméket belföldi felhasználásra, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a rendes értéket számtanilag kellett képezni.

| (45) | A rendes értéket úgy képezték, hogy az Európai Unióba exportált egyes terméktípusok előállítási költségeihez hozzáadták az észszerű összegnyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint a nyereséget. |
| --- | --- |

(45)

A rendes értéket úgy képezték, hogy az Európai Unióba exportált egyes terméktípusok előállítási költségeihez hozzáadták az észszerű összegnyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint a nyereséget.

| (46) | Azon két exportáló gyártó egyike esetében, akik a hasonló terméket nem értékesítették belföldi fogyasztásra, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontjával összhangban az értékesítési, általános és adminisztratív költség, valamint a nyereség a szóban forgó exportáló gyártó számára a belföldi piacon a rendes kereskedelmi forgalomban az azonos általános kategóriába tartozó termékek előállítására és értékesítésére alkalmazandó tényleges mennyiségen alapult. |
| --- | --- |

(46)

Azon két exportáló gyártó egyike esetében, akik a hasonló terméket nem értékesítették belföldi fogyasztásra, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontjával összhangban az értékesítési, általános és adminisztratív költség, valamint a nyereség a szóban forgó exportáló gyártó számára a belföldi piacon a rendes kereskedelmi forgalomban az azonos általános kategóriába tartozó termékek előállítására és értékesítésére alkalmazandó tényleges mennyiségen alapult.

| (47) | A másik exportáló gyártó esetében, amely sem hasonló terméket, sem pedig a belföldi fogyasztásra szánt termékek ugyanazon általános kategóriáját nem értékesítette, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban az értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint a nyereséget a másik két együttműködő exportáló gyártó esetében a termékek azonos általános kategóriájára vonatkozó értékesítési, általános és adminisztratív költség, valamint a nyereség átlagát véve határozták meg. Ez a módszer biztosítja, hogy az így megállapított nyereség összege nem haladja meg más exportőrök által az azonos általános kategóriába tartozó termékek értékesítésével a származási ország belföldi piacán rendesen elért nyereséget, ahogyan azt az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja előírja. |
| --- | --- |

(47)

A másik exportáló gyártó esetében, amely sem hasonló terméket, sem pedig a belföldi fogyasztásra szánt termékek ugyanazon általános kategóriáját nem értékesítette, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban az értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint a nyereséget a másik két együttműködő exportáló gyártó esetében a termékek azonos általános kategóriájára vonatkozó értékesítési, általános és adminisztratív költség, valamint a nyereség átlagát véve határozták meg. Ez a módszer biztosítja, hogy az így megállapított nyereség összege nem haladja meg más exportőrök által az azonos általános kategóriába tartozó termékek értékesítésével a származási ország belföldi piacán rendesen elért nyereséget, ahogyan azt az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja előírja.

3.1.2.2.   Exportár

Exportár

| (48) | A felülvizsgálati időszak alatt valamennyi együttműködő exportáló gyártó közvetlenül exportálta a terméket független uniós vevők részére. Az exportárat ezért az Unióba történő exportra értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(48)

A felülvizsgálati időszak alatt valamennyi együttműködő exportáló gyártó közvetlenül exportálta a terméket független uniós vevők részére. Az exportárat ezért az Unióba történő exportra értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.1.2.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (49) | A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (50) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. |
| --- | --- |

(50)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében.

| (51) | Az exportárat a szállítási költségek, a kezelési és rakodási költségek, a hitelköltségek, a banki költségek, valamint – amennyiben alkalmazható és megfelelően indokolt – a jutalékok tekintetében kiigazították. |
| --- | --- |

(51)

Az exportárat a szállítási költségek, a kezelési és rakodási költségek, a hitelköltségek, a banki költségek, valamint – amennyiben alkalmazható és megfelelően indokolt – a jutalékok tekintetében kiigazították.

| (52) | Az exportár lefelé történő kiigazítása a szállítási költségek esetében 1 % és 2 % között, a kezelési és rakodási költségek esetében 0,5 % és 1,5 % között, a hitelköltségek esetében 0 % és 0,5 % között, a banki költségek esetében 0 % és 0,5 % között, a jutalékok esetében pedig 0,5 % és 1,5 % között mozgott. |
| --- | --- |

(52)

Az exportár lefelé történő kiigazítása a szállítási költségek esetében 1 % és 2 % között, a kezelési és rakodási költségek esetében 0,5 % és 1,5 % között, a hitelköltségek esetében 0 % és 0,5 % között, a banki költségek esetében 0 % és 0,5 % között, a jutalékok esetében pedig 0,5 % és 1,5 % között mozgott.

| (53) | Két exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja szerint az „Egyéb tényezők” alatt az exportárra vonatkozó állítólagos vámkompenzáció (pozitív kiigazítás) tekintetében negatív korrekciót kért. Az exportáló gyártók azt állították, hogy ezt a vámkompenzációt a thaiföldi kormánytól kapják, amikor a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyebek mellett az uniós piacra is értékesítik. |
| --- | --- |

(53)

Két exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja szerint az „Egyéb tényezők” alatt az exportárra vonatkozó állítólagos vámkompenzáció (pozitív kiigazítás) tekintetében negatív korrekciót kért. Az exportáló gyártók azt állították, hogy ezt a vámkompenzációt a thaiföldi kormánytól kapják, amikor a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyebek mellett az uniós piacra is értékesítik.

| (54) | Az exportáló gyártók igazolni tudták, hogy a számlaérték kevesebb mint 0,5 %-nak megfelelő összeget fizettek ki számukra. Az exportáló gyártók azonban nem tudtak bizonyítani semmilyen összefüggést a kapott vámkompenzáció és a felülvizsgálat tárgyát képező exportált termékhez felhasznált anyagok után fizetett importterhek között, ezért a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja szerinti negatív korrekció iránti kérelmeket elutasították. |
| --- | --- |

(54)

Az exportáló gyártók igazolni tudták, hogy a számlaérték kevesebb mint 0,5 %-nak megfelelő összeget fizettek ki számukra. Az exportáló gyártók azonban nem tudtak bizonyítani semmilyen összefüggést a kapott vámkompenzáció és a felülvizsgálat tárgyát képező exportált termékhez felhasznált anyagok után fizetett importterhek között, ezért a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja szerinti negatív korrekció iránti kérelmeket elutasították.

| (55) | A rendes érték lefelé történő kiigazítása a szállítási költségek tekintetében az 1 % és 2 % közötti tartományon belüli, a hitelköltségek esetében pedig a 0,5 % és 1 % közötti tartományon belüli volt. |
| --- | --- |

(55)

A rendes érték lefelé történő kiigazítása a szállítási költségek tekintetében az 1 % és 2 % közötti tartományon belüli, a hitelköltségek esetében pedig a 0,5 % és 1 % közötti tartományon belüli volt.

| (56) | Az egyik exportáló gyártó a rendes érték kiigazítását kérte a belföldi értékesítésekhez nyújtott hitel költségei tekintetében, amelyet egy thaiföldi kereskedelmi bank által nyújtott kereskedelmi hitelek rövid távú kamatlába alapján számítottak ki. A Bizottság megjegyezte, hogy a kért mérték a maximálisan kivethető elméleti díj volt, amelyet a felülvizsgálati időszak kezdete előtti időpontban kellett alkalmazni. Ez jelentősen magasabb volt, mint a felülvizsgálati időszak alatt alkalmazandó pénzügyi kimutatásokban megállapított, hasonló rövid lejáratú hitelszerződés alapján fizetendő tényleges kamatláb. A Bizottság ezért kiigazította a kért korrekciót és azt a hasonló ügyletek ténylegesen alkalmazott kamatlábához igazította. |
| --- | --- |

(56)

Az egyik exportáló gyártó a rendes érték kiigazítását kérte a belföldi értékesítésekhez nyújtott hitel költségei tekintetében, amelyet egy thaiföldi kereskedelmi bank által nyújtott kereskedelmi hitelek rövid távú kamatlába alapján számítottak ki. A Bizottság megjegyezte, hogy a kért mérték a maximálisan kivethető elméleti díj volt, amelyet a felülvizsgálati időszak kezdete előtti időpontban kellett alkalmazni. Ez jelentősen magasabb volt, mint a felülvizsgálati időszak alatt alkalmazandó pénzügyi kimutatásokban megállapított, hasonló rövid lejáratú hitelszerződés alapján fizetendő tényleges kamatláb. A Bizottság ezért kiigazította a kért korrekciót és azt a hasonló ügyletek ténylegesen alkalmazott kamatlábához igazította.

| (57) | Két exportáló gyártó a csökkentett haszonkulcs alkalmazását kérte – amennyiben a Bizottság a rendes értéket képezi – annak érdekében, hogy tükrözze azt a tényt, hogy a belföldi piaci márkás értékesítés (saját márka) magasabb haszonkulcsot ér el, mint a nem márkás (vagyis a nem saját márka, hanem tipikusan a vevő márkájának) értékesítése az uniós piacon. |
| --- | --- |

(57)

Két exportáló gyártó a csökkentett haszonkulcs alkalmazását kérte – amennyiben a Bizottság a rendes értéket képezi – annak érdekében, hogy tükrözze azt a tényt, hogy a belföldi piaci márkás értékesítés (saját márka) magasabb haszonkulcsot ér el, mint a nem márkás (vagyis a nem saját márka, hanem tipikusan a vevő márkájának) értékesítése az uniós piacon.

| (58) | Az eredeti vizsgálattal összhangban a Bizottság a lehetséges mértékben elfogadta ezeket az állításokat, és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján kiigazítást végzett. A részleteket az érintett vállalatok tudomására hozták. |
| --- | --- |

(58)

Az eredeti vizsgálattal összhangban a Bizottság a lehetséges mértékben elfogadta ezeket az állításokat, és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján kiigazítást végzett. A részleteket az érintett vállalatok tudomására hozták.

3.1.2.4.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (59) | Az együttműködő exportáló gyártók tekintetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusa vonatkozásában összehasonlította a rendes érték súlyozott átlagát a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(59)

Az együttműködő exportáló gyártók tekintetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusa vonatkozásában összehasonlította a rendes érték súlyozott átlagát a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (60) | A végső tájékoztatást követően az egyik együttműködő exportáló gyártó a dömpingkülönbözetének kiszámítása során felmerülő esetleges elírással kapcsolatos észrevételt tett. Az észrevételre tekintettel a Bizottság felülvizsgálta számítását és kijavította az elírást, valamint meghatározta a szóban forgó együttműködő exportáló gyártó felülvizsgált dömpingkülönbözetét. A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az említett exportáló gyártó nem alkalmazott dömpinget. |
| --- | --- |

(60)

A végső tájékoztatást követően az egyik együttműködő exportáló gyártó a dömpingkülönbözetének kiszámítása során felmerülő esetleges elírással kapcsolatos észrevételt tett. Az észrevételre tekintettel a Bizottság felülvizsgálta számítását és kijavította az elírást, valamint meghatározta a szóban forgó együttműködő exportáló gyártó felülvizsgált dömpingkülönbözetét. A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az említett exportáló gyártó nem alkalmazott dömpinget.

| (61) | Az újabb végső tájékoztatást követően az elírás kijavításával kapcsolatban egy másik együttműködő exportáló gyártó nyújtott be észrevételeket a felülvizsgált számításnak a saját dömpingkülönbözetére gyakorolt hatása tekintetében. Ezeket az észrevételeket az észrevételek megtételére rendelkezésre álló határidő után négy nappal nyújtották be, és nem mellékelték a beadvány bizalmas információkat nem tartalmazó, nyilvánosságra hozható változatát. Így a Bizottság hivatalosan nem tudta figyelembe venni az észrevételeket. Mindenesetre a Bizottság úgy találta, hogy az észrevételek nem lettek volna hatással az exportáló gyártó korábban közzétett dömpingkülönbözetére. |
| --- | --- |

(61)

Az újabb végső tájékoztatást követően az elírás kijavításával kapcsolatban egy másik együttműködő exportáló gyártó nyújtott be észrevételeket a felülvizsgált számításnak a saját dömpingkülönbözetére gyakorolt hatása tekintetében. Ezeket az észrevételeket az észrevételek megtételére rendelkezésre álló határidő után négy nappal nyújtották be, és nem mellékelték a beadvány bizalmas információkat nem tartalmazó, nyilvánosságra hozható változatát. Így a Bizottság hivatalosan nem tudta figyelembe venni az észrevételeket. Mindenesetre a Bizottság úgy találta, hogy az észrevételek nem lettek volna hatással az exportáló gyártó korábban közzétett dömpingkülönbözetére.

| (62) | Az egyik exportáló gyártóra vonatkozó számítási hiba korrekciója ellenére a Bizottság dömping tekintetében az egész országra vonatkozóan levont következtetése változatlan marad. Ez azért van így, mert az érintett termék Unióba irányuló behozatalának több mint 90 %-át adó másik két együttműködő exportáló gyártóról a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt jelentős dömpinget valósított meg. |
| --- | --- |

(62)

Az egyik exportáló gyártóra vonatkozó számítási hiba korrekciója ellenére a Bizottság dömping tekintetében az egész országra vonatkozóan levont következtetése változatlan marad. Ez azért van így, mert az érintett termék Unióba irányuló behozatalának több mint 90 %-át adó másik két együttműködő exportáló gyártóról a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt jelentős dömpinget valósított meg.

| (63) | Az országra kiterjedő dömpingkülönbözet a három együttműködő exportáló gyártó dömpingkülönbözetének súlyozott átlaga alapján – a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve – a csekély mértékű küszöbérték (de minimis szint) (4,3 %) felett volt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott. |
| --- | --- |

(63)

Az országra kiterjedő dömpingkülönbözet a három együttműködő exportáló gyártó dömpingkülönbözetének súlyozott átlaga alapján – a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve – a csekély mértékű küszöbérték (de minimis szint) (4,3 %) felett volt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott.

4.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (64) | A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti dömpinggel kapcsolatos ténymegállapításon túlmenően azt is megvizsgálta az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetére valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek keretében a Bizottság elemezte a thaiföldi gyártási és szabad kapacitást, valamint a harmadik országokba irányuló exportárak és az uniós árszint közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti dömpinggel kapcsolatos ténymegállapításon túlmenően azt is megvizsgálta az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetére valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek keretében a Bizottság elemezte a thaiföldi gyártási és szabad kapacitást, valamint a harmadik országokba irányuló exportárak és az uniós árszint közötti kapcsolatot.

4.1.   A Thaiföldön rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás.

A Thaiföldön rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás.

| (65) | A Bizottság rendelkezésére álló, a termelési és szabad kapacitásra vonatkozó információk a három együttműködő thaiföldi exportáló termelő által benyújtott adatokból, a kérelmező által a felülvizsgálat iránti kérelemben benyújtott adatokból és a kérelmező által az eljárás során benyújtott további információkból állnak. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság rendelkezésére álló, a termelési és szabad kapacitásra vonatkozó információk a három együttműködő thaiföldi exportáló termelő által benyújtott adatokból, a kérelmező által a felülvizsgálat iránti kérelemben benyújtott adatokból és a kérelmező által az eljárás során benyújtott további információkból állnak.

| (66) | Az egyik thaiföldi gyártó, az RKI, külön termelési és kapacitási adatokat szolgáltatott a „félkésztermékekre” és a „késztermékekre” vonatkozóan. Az említett árukategóriák közötti egyetlen különbség az volt, hogy a „készáru” esetében címkét helyeztek el a konzvervdobozon, ezzel szemben a „félkész áru” esetében nem volt címke. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a „Félkész áru” kapacitás a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználása szempontjából a legmegfelelőbb adat, mivel a készárukapacitást a címkézőgép jelenlegi használati ideje alapján számították ki, amelyet megnövelhettek. |
| --- | --- |

(66)

Az egyik thaiföldi gyártó, az RKI, külön termelési és kapacitási adatokat szolgáltatott a „félkésztermékekre” és a „késztermékekre” vonatkozóan. Az említett árukategóriák közötti egyetlen különbség az volt, hogy a „készáru” esetében címkét helyeztek el a konzvervdobozon, ezzel szemben a „félkész áru” esetében nem volt címke. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a „Félkész áru” kapacitás a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználása szempontjából a legmegfelelőbb adat, mivel a készárukapacitást a címkézőgép jelenlegi használati ideje alapján számították ki, amelyet megnövelhettek.

| (67) | Ezen túlmenően a vizsgálat során szerzett információk alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az RKI esetében a félkész áruk gyártási kapacitásának kiszámítása során alkalmazott százalékos hozam túl alacsony volt, és azt felfelé módosította. |
| --- | --- |

(67)

Ezen túlmenően a vizsgálat során szerzett információk alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az RKI esetében a félkész áruk gyártási kapacitásának kiszámítása során alkalmazott százalékos hozam túl alacsony volt, és azt felfelé módosította.

| (68) | Ennek eredményeként a Bizottság a három együttműködő exportáló gyártó számára a felülvizsgálati időszakban rendelkezésre álló szabad kapacitást körülbelül 70 000 tonnára becsülte a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozóan. Mivel a három együttműködő gyártó a felülvizsgálati kérelemben (300 000 tonna) említett összes thaiföldi gyártó becsült teljes feldolgozási kapacitásának mintegy 45 %-át tette ki, a Bizottság extrapolációval végzett becslése szerint az összes thaiföldi gyártó teljes szabad kapacitása körülbelül 150 000 tonna lenne. Ez a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználásnak több mint 40 %-át, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló teljes thaiföldi kivitelének pedig körülbelül 11-szeresét teszi ki a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(68)

Ennek eredményeként a Bizottság a három együttműködő exportáló gyártó számára a felülvizsgálati időszakban rendelkezésre álló szabad kapacitást körülbelül 70 000 tonnára becsülte a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozóan. Mivel a három együttműködő gyártó a felülvizsgálati kérelemben (300 000 tonna) említett összes thaiföldi gyártó becsült teljes feldolgozási kapacitásának mintegy 45 %-át tette ki, a Bizottság extrapolációval végzett becslése szerint az összes thaiföldi gyártó teljes szabad kapacitása körülbelül 150 000 tonna lenne. Ez a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználásnak több mint 40 %-át, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló teljes thaiföldi kivitelének pedig körülbelül 11-szeresét teszi ki a felülvizsgálati időszakban.

| (69) | Ezenkívül a kérelmező által benyújtott bizonyítékok azt mutatták, hogy a feldolgozásra szánt nyers csemegekukorica mennyisége 2018-ban várhatóan 12,5 % és 25 % között lesz, ami magasabb, mint 2017-ben (11). Továbbá egy nem együttműködő thai csemegekukorica-gyártó, a Sunsweet Public Company Limited 2018-ban 170,6 millió THB-t (kb. 4,5 millió EUR-t) ruházott be a gyártókapacitást és a termelési hatékonyságot növelő gépekbe és berendezésekbe (12). |
| --- | --- |

(69)

Ezenkívül a kérelmező által benyújtott bizonyítékok azt mutatták, hogy a feldolgozásra szánt nyers csemegekukorica mennyisége 2018-ban várhatóan 12,5 % és 25 % között lesz, ami magasabb, mint 2017-ben (11). Továbbá egy nem együttműködő thai csemegekukorica-gyártó, a Sunsweet Public Company Limited 2018-ban 170,6 millió THB-t (kb. 4,5 millió EUR-t) ruházott be a gyártókapacitást és a termelési hatékonyságot növelő gépekbe és berendezésekbe (12).

11

12

| (70) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a thaiföldi csemegekukorica-gyártók kiterjedt szabad kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy növeljék az uniós piacra irányuló kivitelt, amennyiben a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a thaiföldi csemegekukorica-gyártók kiterjedt szabad kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy növeljék az uniós piacra irányuló kivitelt, amennyiben a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik.

4.2.   A harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolat

A harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolat

| (71) | Annak érdekében, hogy megállapítsa a behozatal valószínűsíthető alakulását a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós piac vonzónak tekinthető-e az árak szempontjából. Mivel az együttműködő thaiföldi exportáló gyártók uniós piacra irányuló értékesítéseinek 85 %-a nagy méretű, egyszerű klasszikus nyitómechanizmusú konzerv volt, és a harmadik országokba irányuló thaiföldi export mintegy 42 %-a szintén nagy méretű, egyszerű klasszikus nyitómechanizmusú konzerv volt, az elemzés ezekre a terméktípusokra összpontosított. |
| --- | --- |

(71)

Annak érdekében, hogy megállapítsa a behozatal valószínűsíthető alakulását a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós piac vonzónak tekinthető-e az árak szempontjából. Mivel az együttműködő thaiföldi exportáló gyártók uniós piacra irányuló értékesítéseinek 85 %-a nagy méretű, egyszerű klasszikus nyitómechanizmusú konzerv volt, és a harmadik országokba irányuló thaiföldi export mintegy 42 %-a szintén nagy méretű, egyszerű klasszikus nyitómechanizmusú konzerv volt, az elemzés ezekre a terméktípusokra összpontosított.

| (72) | Az ilyen eladások gyártelepi alapon történő összehasonlítása azt mutatta, hogy az uniós piaci árak körülbelül 20 %-kal magasabbak voltak, mint az azonos terméktípus harmadik országokba irányuló árai. Figyelembe véve az uniós piac jelentősen magasabb árait, egyértelmű, hogy az továbbra is vonzó piac a thaiföldi exportáló gyártók számára. Ez a megállapítás valamennyi thaiföldi exportőr esetében reprezentatív, mivel a (21) preambulumbekezdésben említettek szerint az együttműködő gyártók a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes thaiföldi export mintegy 80 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(72)

Az ilyen eladások gyártelepi alapon történő összehasonlítása azt mutatta, hogy az uniós piaci árak körülbelül 20 %-kal magasabbak voltak, mint az azonos terméktípus harmadik országokba irányuló árai. Figyelembe véve az uniós piac jelentősen magasabb árait, egyértelmű, hogy az továbbra is vonzó piac a thaiföldi exportáló gyártók számára. Ez a megállapítás valamennyi thaiföldi exportőr esetében reprezentatív, mivel a (21) preambulumbekezdésben említettek szerint az együttműködő gyártók a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes thaiföldi export mintegy 80 %-át képviselték.

| (73) | A Bizottság azt is megállapította, hogy a vizsgálatban nem együttműködő thaiföldi exportáló gyártókra átlagosan magasabb dömpingellenes vámot vetettek ki, mint a vizsgálatban együttműködő vállalatokra. Ezért nagyobb a valószínűsége annak, hogy ezek a vállalatok növelnék az uniós piacra irányuló kivitelt, amennyiben a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság azt is megállapította, hogy a vizsgálatban nem együttműködő thaiföldi exportáló gyártókra átlagosan magasabb dömpingellenes vámot vetettek ki, mint a vizsgálatban együttműködő vállalatokra. Ezért nagyobb a valószínűsége annak, hogy ezek a vállalatok növelnék az uniós piacra irányuló kivitelt, amennyiben a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék.

| (74) | Tekintettel a Thaiföldről kiinduló kivitelnek az eredeti vizsgálati időszakban jellemző jelentős volumenére és piaci részesedésére (41 973 tonna, 12,7 %) és arra, hogy a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódott a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitele Thaiföldről az uniós piacra (13 643 tonna, 3,9 %), a Bizottság indokoltnak látja annak megállapítását, hogy az uniós piac vonzó a felülvizsgálat tárgyát képező termék thaiföldi gyártói számára. |
| --- | --- |

(74)

Tekintettel a Thaiföldről kiinduló kivitelnek az eredeti vizsgálati időszakban jellemző jelentős volumenére és piaci részesedésére (41 973 tonna, 12,7 %) és arra, hogy a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódott a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitele Thaiföldről az uniós piacra (13 643 tonna, 3,9 %), a Bizottság indokoltnak látja annak megállapítását, hogy az uniós piac vonzó a felülvizsgálat tárgyát képező termék thaiföldi gyártói számára.

| (75) | A végső tájékoztatást követően a thaiföldi kormány azzal érvelt, hogy a Thaiföldről származó kivitel volumene jelentősen (67 %-kal) visszaesett az eredeti vizsgálati időszakhoz képest. Azzal is érveltek, hogy mivel a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 1 %-kal nőtt, ezzel szemben az Unióba irányuló thaiföldi kivitel 3,9 %-on stabilizálódott, ezért nem állt fenn a dömping folytatódásának valószínűsége. |
| --- | --- |

(75)

A végső tájékoztatást követően a thaiföldi kormány azzal érvelt, hogy a Thaiföldről származó kivitel volumene jelentősen (67 %-kal) visszaesett az eredeti vizsgálati időszakhoz képest. Azzal is érveltek, hogy mivel a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 1 %-kal nőtt, ezzel szemben az Unióba irányuló thaiföldi kivitel 3,9 %-on stabilizálódott, ezért nem állt fenn a dömping folytatódásának valószínűsége.

| (76) | A thaiföldi kormány azonban nem vitatja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba túlnyomórészt dömpingáron értékesítették, és azt sem vitatja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitele jelentős mennyiségben folytatódott a hatályos intézkedések ellenére. A Bizottság ezért fenntartja a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó megállapítását. |
| --- | --- |

(76)

A thaiföldi kormány azonban nem vitatja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba túlnyomórészt dömpingáron értékesítették, és azt sem vitatja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitele jelentős mennyiségben folytatódott a hatályos intézkedések ellenére. A Bizottság ezért fenntartja a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó megállapítását.

| (77) | A thaiföldi kormány továbbá, anélkül, hogy alátámasztotta volna, azt állította, hogy a (66) – (70) preambulumbekezdésben említett szabad thaiföldi gyártási kapacitás és következésképpen a gyártási tartalékkapacitás kiigazítása indokolatlan volt. A thaiföldi exportáló gyártó, amelynek gyártási kapacitását a Bizottság kiigazította, nem vitatta a kiigazítást. Az állítást a Bizottság ezért elutasította. |
| --- | --- |

(77)

A thaiföldi kormány továbbá, anélkül, hogy alátámasztotta volna, azt állította, hogy a (66) – (70) preambulumbekezdésben említett szabad thaiföldi gyártási kapacitás és következésképpen a gyártási tartalékkapacitás kiigazítása indokolatlan volt. A thaiföldi exportáló gyártó, amelynek gyártási kapacitását a Bizottság kiigazította, nem vitatta a kiigazítást. Az állítást a Bizottság ezért elutasította.

| (78) | A thaiföldi kormány azzal érvelt továbbá, hogy mivel a thaiföldi exportvolumenek csak az együttműködő thaiföldi exportáló gyártók teljes tartalékkapacitásának mindössze 0,9 %-át tették ki, az uniós piac állítólag már nem vonzó a thaiföldi exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(78)

A thaiföldi kormány azzal érvelt továbbá, hogy mivel a thaiföldi exportvolumenek csak az együttműködő thaiföldi exportáló gyártók teljes tartalékkapacitásának mindössze 0,9 %-át tették ki, az uniós piac állítólag már nem vonzó a thaiföldi exportáló gyártók számára.

| (79) | A thaiföldi exportvolumen azonban valójában a teljes tartalékkapacitás mintegy 9 %-ának (13) felelt meg. Ez megerősíti azt, hogy a thaiföldi exportáló gyártók a hatályos intézkedések ellenére továbbra is jelentős mennyiségeket exportálnak az Unióba, és jelentős tartalékkapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén növeljék a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelét. |
| --- | --- |

(79)

A thaiföldi exportvolumen azonban valójában a teljes tartalékkapacitás mintegy 9 %-ának (13) felelt meg. Ez megerősíti azt, hogy a thaiföldi exportáló gyártók a hatályos intézkedések ellenére továbbra is jelentős mennyiségeket exportálnak az Unióba, és jelentős tartalékkapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén növeljék a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelét.

13

| (80) | Ennek következtében a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a Thaiföldről az Unióba érkező behozatal valószínűsíthetően jelentős mértékben növekedne, és dömpingárakon valósulna meg. |
| --- | --- |

(80)

Ennek következtében a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a Thaiföldről az Unióba érkező behozatal valószínűsíthetően jelentős mértékben növekedne, és dömpingárakon valósulna meg.

4.3.   Következtetés

Következtetés

| (81) | Ennek megfelelően, különösen a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározott dömpingkülönbözet, a Thaiföldön rendelkezésre álló jelentős mértékű szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje alapján a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthetően folytatódik a dömping, és jelentős mennyiségben érkezik az uniós piacra dömpingelt behozatal. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a dömping folytatódásának. |
| --- | --- |

(81)

Ennek megfelelően, különösen a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározott dömpingkülönbözet, a Thaiföldön rendelkezésre álló jelentős mértékű szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje alapján a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthetően folytatódik a dömping, és jelentős mennyiségben érkezik az uniós piacra dömpingelt behozatal. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a dömping folytatódásának.

5.   KÁR

KÁR

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (82) | A hasonló terméket a figyelembe vett időszak alatt körülbelül 20 gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot”. |
| --- | --- |

(82)

A hasonló terméket a figyelembe vett időszak alatt körülbelül 20 gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot”.

| (83) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat által átadott információ alapján körülbelül 376 000 tonnában állapította meg a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós termelést. A (15) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 60 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat által átadott információ alapján körülbelül 376 000 tonnában állapította meg a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós termelést. A (15) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 60 %-át képviselték.

5.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (84) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene és a Comext adatbázisból (Eurostat) lekérdezett, Unióba irányuló teljes behozatal összegeként állapította meg. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene és a Comext adatbázisból (Eurostat) lekérdezett, Unióba irányuló teljes behozatal összegeként állapította meg.

| (85) | A figyelembe vett időszak alatt az Unión belüli fogyasztás kismértékben, 2 %-kal nőtt.

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes felhasználás | 343 325 | 347 950 | 354 821 | 348 682 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 101 | 103 | 102 |
| Forrás: Eurostat, az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(85)

A figyelembe vett időszak alatt az Unión belüli fogyasztás kismértékben, 2 %-kal nőtt.

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Teljes felhasználás

343 325

347 950

354 821

348 682

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

101

101

103

103

102

102

Forrás: Eurostat, az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

5.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

5.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (86) | A Bizottság az Eurostat Comext adatbázisából származó adatok alapján megállapította a Thaiföldről az Unióba irányuló behozatal volumenét, valamint e behozatal és az 1. táblázatban bemutatott uniós felhasználás összehasonlítása alapján meghatározta a behozatal piaci részesedését. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság az Eurostat Comext adatbázisából származó adatok alapján megállapította a Thaiföldről az Unióba irányuló behozatal volumenét, valamint e behozatal és az 1. táblázatban bemutatott uniós felhasználás összehasonlítása alapján meghatározta a behozatal piaci részesedését.

| (87) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Thaiföldről az Unióba történő behozatala a felülvizsgálati időszakban – a 2015. évi 13 307 tonnáról körülbelül 13 643 tonnára – mintegy 3 %-kal nőtt – a 2016. évi 12 %-os csökkenést követően.

  2. táblázat


  Thaiföldről érkező uniós behozatali volumen (tonna) | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Thaiföldről érkező behozatal volumene | 13 307 | 11 674 | 12 341 | 13 643 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 88 | 93 | 103 |
| Forrás: Eurostat |

(87)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Thaiföldről az Unióba történő behozatala a felülvizsgálati időszakban – a 2015. évi 13 307 tonnáról körülbelül 13 643 tonnára – mintegy 3 %-kal nőtt – a 2016. évi 12 %-os csökkenést követően.

2. táblázat

2. táblázat

Thaiföldről érkező uniós behozatali volumen (tonna)

Thaiföldről érkező uniós behozatali volumen (tonna)

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

A Thaiföldről érkező behozatal volumene

13 307

11 674

12 341

13 643

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

88

88

93

93

103

103

Forrás: Eurostat

Forrás:

| (88) | A thaiföldi exportőrök által az uniós piacon birtokolt megfelelő piaci részesedés hasonló módon alakult, mint a behozatal volumene és elérte a 3,9 %-ot a felülvizsgálati időszakban.

  3. táblázat


  A Thaiföldről érkező behozatal piaci részesedése (%) | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Thaiföldről érkező behozatal részesedése | 3,9 | 3,4 | 3,5 | 3,9 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 87 | 90 | 100 |
| Forrás: Eurostat, az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(88)

A thaiföldi exportőrök által az uniós piacon birtokolt megfelelő piaci részesedés hasonló módon alakult, mint a behozatal volumene és elérte a 3,9 %-ot a felülvizsgálati időszakban.

3. táblázat

3. táblázat

A Thaiföldről érkező behozatal piaci részesedése (%)

A Thaiföldről érkező behozatal piaci részesedése (%)

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

A Thaiföldről érkező behozatal részesedése

3,9

3,4

3,5

3,9

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

87

87

90

90

100

100

Forrás: Eurostat, az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

5.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (89) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext adatbázisának adatai alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext adatbázisának adatai alapján határozta meg.

| (90) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Thaiföldről származó átlagos importárai 15 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban.

  4. táblázat


  A Thaiföldről érkező import átlagára (EUR/tonna) | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Thaiföldről érkező import ára | 929 | 913 | 869 | 786 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 98 | 94 | 85 |
| Forrás: Eurostat |

(90)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Thaiföldről származó átlagos importárai 15 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban.

4. táblázat

4. táblázat

A Thaiföldről érkező import átlagára (EUR/tonna)

A Thaiföldről érkező import átlagára (EUR/tonna)

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

A Thaiföldről érkező import ára

929

913

869

786

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

98

98

94

94

85

85

Forrás: Eurostat

Forrás:

| (91) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  a) | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árak terméktípusonként, gyártelepi szintre átszámítva, valamint |
| --- | --- | --- |

(91)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

a)

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árak terméktípusonként, gyártelepi szintre átszámítva, valamint

| b) | a mintában szereplő thaiföldi együttműködő gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a hagyományos vámok és a behozatali költségek tekintetében, ideértve a kirakodási és vámkezelési költségeket is. |
| --- | --- |

b)

a mintában szereplő thaiföldi együttműködő gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a hagyományos vámok és a behozatali költségek tekintetében, ideértve a kirakodási és vámkezelési költségeket is.

| (92) | Az árakat terméktípusonként, azonos kereskedelmi szinten megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, az engedmények és a visszatérítések levonása után hasonlították össze. A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga – az uniós piac tekintetében –0,7 % és 4,25 % között mozgott. A mintában szereplő thaiföldi exportáló gyártók behozatali volumenének mintegy 79 %-a az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált. |
| --- | --- |

(92)

Az árakat terméktípusonként, azonos kereskedelmi szinten megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, az engedmények és a visszatérítések levonása után hasonlították össze. A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga – az uniós piac tekintetében –0,7 % és 4,25 % között mozgott. A mintában szereplő thaiföldi exportáló gyártók behozatali volumenének mintegy 79 %-a az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált.

5.4.   A Thaiföldtől eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Thaiföldtől eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (93) | A Thaiföldön kívüli harmadik országokból származó csemegekukorica behozatala elsősorban az Amerikai Egyesült Államokból és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származott. |
| --- | --- |

(93)

A Thaiföldön kívüli harmadik országokból származó csemegekukorica behozatala elsősorban az Amerikai Egyesült Államokból és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származott.

| (94) | A más harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése 2,2 %-ról 1,2 %-ra csökkent a figyelembe vett időszak alatt. A két legnagyobb exportáló ország – Thaiföld kivételével – egyéni piaci részesedése 1 % alatt maradt.

  5. táblázat


  A behozatal piaci részesedése | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amerikai Egyesült Államok | 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,6 % |
| Kína | 0,6 % | 0,4 % | 0,3 % | 0,4 % |
| Más országok | 0,7 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Összesen | 2,2 % | 1,7 % | 1,1 % | 1,2 % |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 79 | 52 | 55 |
| Forrás: Eurostat |

(94)

A más harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése 2,2 %-ról 1,2 %-ra csökkent a figyelembe vett időszak alatt. A két legnagyobb exportáló ország – Thaiföld kivételével – egyéni piaci részesedése 1 % alatt maradt.

5. táblázat

5. táblázat

A behozatal piaci részesedése

A behozatal piaci részesedése

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Amerikai Egyesült Államok

0,9 %

0,8 %

0,6 %

0,6 %

Kína

0,6 %

0,4 %

0,3 %

0,4 %

Más országok

0,7 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

Összesen

2,2 %

1,7 %

1,1 %

1,2 %

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

79

79

52

52

55

55

Forrás: Eurostat

Forrás:

5.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (95) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(95)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (96) | E piacra többek között két értékesítési csatorna – azaz a gyártó saját márkanevén, illetve kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítés – jellemző. A második csatornához képest az első csatornán megvalósult értékesítések nemcsak a különösen a marketinget és reklámozást fedező értékesítési költségeket emelik jelentős mértékben, hanem az értékesítési árakat is. |
| --- | --- |

(96)

E piacra többek között két értékesítési csatorna – azaz a gyártó saját márkanevén, illetve kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítés – jellemző. A második csatornához képest az első csatornán megvalósult értékesítések nemcsak a különösen a marketinget és reklámozást fedező értékesítési költségeket emelik jelentős mértékben, hanem az értékesítési árakat is.

| (97) | A vizsgálat rámutatott, hogy a mintában szereplő thaiföldi exportáló gyártóktól származó valamennyi, konkurenciát jelentő importot a második csatornán keresztül, azaz kiskereskedelmi márkanéven értékesítették. A Bizottság helyénvalónak ítélte tehát azt, hogy meg kell különböztetni az uniós gazdasági ágazat saját márkanéven és adott esetben kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítéseit, mivel a dömpingelt behozatal miatt kialakult verseny az uniós gazdasági ágazatnak a kiskereskedelmi márkanéven értékesített hasonló termékeit érinti. Erre a megkülönböztetésre elsősorban az értékesítési mennyiségek, az értékesítési árak és a nyereségesség megállapítása érdekében került sor. Ugyanakkor a teljesség érdekében a Bizottság az összesített – azaz a saját és a kiskereskedelmi márkanéven történő – értékesítéseket is feltünteti, és elemzi a 9., 13. és 16. táblázatokban. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat összesített értékesítési mennyiségének mintegy 67 %-át az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítései tették ki, amely az eladási érték mintegy 57 %-ának felelt meg. |
| --- | --- |

(97)

A vizsgálat rámutatott, hogy a mintában szereplő thaiföldi exportáló gyártóktól származó valamennyi, konkurenciát jelentő importot a második csatornán keresztül, azaz kiskereskedelmi márkanéven értékesítették. A Bizottság helyénvalónak ítélte tehát azt, hogy meg kell különböztetni az uniós gazdasági ágazat saját márkanéven és adott esetben kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítéseit, mivel a dömpingelt behozatal miatt kialakult verseny az uniós gazdasági ágazatnak a kiskereskedelmi márkanéven értékesített hasonló termékeit érinti. Erre a megkülönböztetésre elsősorban az értékesítési mennyiségek, az értékesítési árak és a nyereségesség megállapítása érdekében került sor. Ugyanakkor a teljesség érdekében a Bizottság az összesített – azaz a saját és a kiskereskedelmi márkanéven történő – értékesítéseket is feltünteti, és elemzi a 9., 13. és 16. táblázatokban. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat összesített értékesítési mennyiségének mintegy 67 %-át az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítései tették ki, amely az eladási érték mintegy 57 %-ának felelt meg.

| (98) | Tekintettel arra, hogy az Unióban a csemegekukoricát csak a nyári hónapokban dolgozzák fel, néhány kármutató a 2017. év és a (2017. július 1-jétől 2018. június 30-ig terjedő) felülvizsgálati időszak tekintetében gyakorlatilag azonos. Ez különösen a termelésre és a termelési kapacitásra vonatkozik. |
| --- | --- |

(98)

Tekintettel arra, hogy az Unióban a csemegekukoricát csak a nyári hónapokban dolgozzák fel, néhány kármutató a 2017. év és a (2017. július 1-jétől 2018. június 30-ig terjedő) felülvizsgálati időszak tekintetében gyakorlatilag azonos. Ez különösen a termelésre és a termelési kapacitásra vonatkozik.

| (99) | A Bizottság a (14) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság a (14) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (100) | A kár meghatározásához a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat különböztetett meg. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei alapján értékelte. |
| --- | --- |

(100)

A kár meghatározásához a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat különböztetett meg. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei alapján értékelte.

| (101) | A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. |
| --- | --- |

(101)

A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte.

| (102) | Mindkét adatsor reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(102)

Mindkét adatsor reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (103) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(103)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (104) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(104)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

5.5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

5.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (105) | A 2015-ös mintegy 359 000 tonnás szintről az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban 5 %-kal növekedett.

  6. táblázat


  Uniós termelés | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 359 250 | 343 539 | 376 337 | 376 437 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 96 | 105 | 105 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(105)

A 2015-ös mintegy 359 000 tonnás szintről az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban 5 %-kal növekedett.

6. táblázat

6. táblázat

Uniós termelés

Uniós termelés

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Termelés (tonna)

359 250

343 539

376 337

376 437

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

96

96

105

105

105

105

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (106) | A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban stabil maradt.

  7. táblázat


  Uniós gyártási kapacitás | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitás (tonna) | 465 311 | 465 370 | 465 876 | 465 876 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(106)

A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban stabil maradt.

7. táblázat

7. táblázat

Uniós gyártási kapacitás

Uniós gyártási kapacitás

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Kapacitás (tonna)

465 311

465 370

465 876

465 876

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (107) | A kapacitáskihasználás ugyanazt a tendenciát követte, mint a termelés, 5 %-kal, azaz 81 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

  8. táblázat


  Uniós kapacitáskihasználás | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitáskihasználás (%) | 77 | 74 | 81 | 81 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 96 | 105 | 105 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(107)

A kapacitáskihasználás ugyanazt a tendenciát követte, mint a termelés, 5 %-kal, azaz 81 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

8. táblázat

8. táblázat

Uniós kapacitáskihasználás

Uniós kapacitáskihasználás

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Kapacitáskihasználás (%)

77

74

81

81

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

96

96

105

105

105

105

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

5.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (108) | Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon kiskereskedelmi márkanéven, független vevők számára eladott értékesítési mennyiség 3 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszakban.

  9. táblázat


  Uniós értékesítési volumen | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós értékesítési volumen (kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (tonna) | 214 495 | 219 646 | 225 522 | 220 839 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 102 | 105 | 103 |
| Uniós értékesítési volumen (saját és kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (tonna) | 322 501 | 330 246 | 338 455 | 330 875 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 102 | 105 | 103 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(108)

Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon kiskereskedelmi márkanéven, független vevők számára eladott értékesítési mennyiség 3 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszakban.

9. táblázat

9. táblázat

Uniós értékesítési volumen

Uniós értékesítési volumen

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Uniós értékesítési volumen (kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (tonna)

214 495

219 646

225 522

220 839

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

102

102

105

105

103

103

Uniós értékesítési volumen (saját és kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (tonna)

322 501

330 246

338 455

330 875

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

102

102

105

105

103

103

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (109) | Az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán, független fogyasztók részére (saját és a kiskereskedelmi márkanéven) történő összesített értékesítései hasonló tendenciát mutatnak, mint a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítés, azaz 3 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(109)

Az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán, független fogyasztók részére (saját és a kiskereskedelmi márkanéven) történő összesített értékesítései hasonló tendenciát mutatnak, mint a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítés, azaz 3 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

| (110) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2015-ben 94 % volt, és a felülvizsgálati időszakban egy százalékponttal, 95 %-ra emelkedett.

  10. táblázat


  Uniós piaci részesedés | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (saját és kiskereskedelmi márkanév) (%) | 94 | 95 | 95 | 95 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(110)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2015-ben 94 % volt, és a felülvizsgálati időszakban egy százalékponttal, 95 %-ra emelkedett.

10. táblázat

10. táblázat

Uniós piaci részesedés

Uniós piaci részesedés

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (saját és kiskereskedelmi márkanév) (%)

94

95

95

95

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

101

101

101

101

101

101

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

5.5.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (111) | 2015 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás kis mértékben, 2 %-kal nőtt, de az uniós gazdasági ágazatnak az értékesítések növelése révén sikerült 1 %-kal emelnie piaci részesedését. |
| --- | --- |

(111)

2015 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás kis mértékben, 2 %-kal nőtt, de az uniós gazdasági ágazatnak az értékesítések növelése révén sikerült 1 %-kal emelnie piaci részesedését.

5.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (112) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2015 és 2017 között először 11 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 6 százalékponttal nőtt. Általánosságban elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási rátája a figyelembe vett időszakban 5 %-kal csökkent, – azaz a teljes munkaidős egyenérték (a továbbiakban: TME) körülbelül 2 200-ról mintegy 2 100-re – változott.

  11. táblázat


  Foglalkoztatás | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás teljes munkaidős egyenértékben | 2 203 | 1 993 | 1 964 | 2 092 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 90 | 89 | 95 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(112)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2015 és 2017 között először 11 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 6 százalékponttal nőtt. Általánosságban elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási rátája a figyelembe vett időszakban 5 %-kal csökkent, – azaz a teljes munkaidős egyenérték (a továbbiakban: TME) körülbelül 2 200-ról mintegy 2 100-re – változott.

11. táblázat

11. táblázat

Foglalkoztatás

Foglalkoztatás

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatás teljes munkaidős egyenértékben

2 203

1 993

1 964

2 092

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

90

90

89

89

95

95

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (113) | Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – amelynek mutatója a tonnában kifejezett termelt mennyiség/TME/év – az egy TME-re jutó 163 tonnáról 2015 és 2017 között először 17 %-kal növekedett, majd a vizsgálati időszakban pedig 7 százalékponttal csökkent. A termelékenység összességében 10 %-kal, 180 tonna/TME/évre nőtt. Ez azt tükrözi, hogy a kézi munkaerő kárára megnövekedett a fejlett gépek használata.

  12. táblázat


  Uniós termelékenység | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (tonna/TME) | 163 | 172 | 192 | 180 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 106 | 117 | 110 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(113)

Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – amelynek mutatója a tonnában kifejezett termelt mennyiség/TME/év – az egy TME-re jutó 163 tonnáról 2015 és 2017 között először 17 %-kal növekedett, majd a vizsgálati időszakban pedig 7 százalékponttal csökkent. A termelékenység összességében 10 %-kal, 180 tonna/TME/évre nőtt. Ez azt tükrözi, hogy a kézi munkaerő kárára megnövekedett a fejlett gépek használata.

12. táblázat

12. táblázat

Uniós termelékenység

Uniós termelékenység

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Termelékenység (tonna/TME)

163

172

192

180

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

106

106

117

117

110

110

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

5.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (114) | A vizsgálat megállapította, hogy a dömping folytatódása és a (63) preambulumbekezdésben bemutatott tényleges dömpingkülönbözetek mértéke a csekély mértékű küszöbérték felett van. |
| --- | --- |

(114)

A vizsgálat megállapította, hogy a dömping folytatódása és a (63) preambulumbekezdésben bemutatott tényleges dömpingkülönbözetek mértéke a csekély mértékű küszöbérték felett van.

| (115) | Ezzel egyidejűleg a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti behozatalának szintje viszonylag korlátozott volt, azonban továbbra is jelentős, 3,9 %-os maradt. |
| --- | --- |

(115)

Ezzel egyidejűleg a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti behozatalának szintje viszonylag korlátozott volt, azonban továbbra is jelentős, 3,9 %-os maradt.

| (116) | A vizsgált makro- és mikrogazdasági mutatók azt mutatják, hogy bár a dömpingellenes intézkedések részben elérték az uniós gyártók által elszenvedett kár megszüntetésének tervezett eredményét, az ágazat továbbra is folyamatos nyomás alatt áll a thaiföldi exportáló gyártók által felszámított alacsony árak miatt. |
| --- | --- |

(116)

A vizsgált makro- és mikrogazdasági mutatók azt mutatják, hogy bár a dömpingellenes intézkedések részben elérték az uniós gyártók által elszenvedett kár megszüntetésének tervezett eredményét, az ágazat továbbra is folyamatos nyomás alatt áll a thaiföldi exportáló gyártók által felszámított alacsony árak miatt.

| (117) | A nyereségesség szempontjából ugyanis gyenge a thaiföldi behozatalokkal közvetlen versenyben álló kiskereskedelmi piaci szegmens teljesítménye. Az uniós gazdasági ágazat eladási árai ebben a piaci szegmensben a figyelembe vett időszak alatt 8 %-kal csökkentek, míg ugyanebben az időszakban a termelési költségek körülbelül 1 %-kal nőttek. Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy újból fedezni tudja költségeit, ami jelentős veszteségeket eredményezett. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat csemegekukorica üzletágában a kiskereskedelmi márkanév kiemelt fontossággal bír (a teljes uniós értékesítési volumen körülbelül 67 %-át és a teljes értékesítési érték 57 %-át képviseli), hatást gyakorolt az összesített nyereségességre. Így a kiskereskedelmi szegmens korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülése nem állapítható meg, és a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is sérülékeny. |
| --- | --- |

(117)

A nyereségesség szempontjából ugyanis gyenge a thaiföldi behozatalokkal közvetlen versenyben álló kiskereskedelmi piaci szegmens teljesítménye. Az uniós gazdasági ágazat eladási árai ebben a piaci szegmensben a figyelembe vett időszak alatt 8 %-kal csökkentek, míg ugyanebben az időszakban a termelési költségek körülbelül 1 %-kal nőttek. Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy újból fedezni tudja költségeit, ami jelentős veszteségeket eredményezett. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat csemegekukorica üzletágában a kiskereskedelmi márkanév kiemelt fontossággal bír (a teljes uniós értékesítési volumen körülbelül 67 %-át és a teljes értékesítési érték 57 %-át képviseli), hatást gyakorolt az összesített nyereségességre. Így a kiskereskedelmi szegmens korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülése nem állapítható meg, és a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is sérülékeny.

5.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

5.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (118) | Az uniós gazdasági ágazat által a kiskereskedelmi márkajelzésű termékek független vevőknek történő értékesítésének egységárai a figyelembe vett időszakban 8 %-kal, azaz 1 114 EUR/tonnára csökkentek. |
| --- | --- |

(118)

Az uniós gazdasági ágazat által a kiskereskedelmi márkajelzésű termékek független vevőknek történő értékesítésének egységárai a figyelembe vett időszakban 8 %-kal, azaz 1 114 EUR/tonnára csökkentek.

| (119) | Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a saját és a kiskereskedelmi márkanév tekintetében független vevőknek felszámított eladási árak 4 %-kal, vagyis 1 311 EUR/tonnára csökkentek a figyelembe vett időszakban.

  13. táblázat


  Egységár az uniós piacon | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós egységár (kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (EUR/tonna) | 1 204 | 1 106 | 1 095 | 1 114 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 92 | 91 | 92 |
| Uniós egységár (saját és kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (EUR/tonna) | 1 365 | 1 291 | 1 289 | 1 311 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 95 | 94 | 96 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(119)

Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a saját és a kiskereskedelmi márkanév tekintetében független vevőknek felszámított eladási árak 4 %-kal, vagyis 1 311 EUR/tonnára csökkentek a figyelembe vett időszakban.

13. táblázat

13. táblázat

Egységár az uniós piacon

Egységár az uniós piacon

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Uniós egységár (kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (EUR/tonna)

1 204

1 106

1 095

1 114

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

92

92

91

91

92

92

Uniós egységár (saját és kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (EUR/tonna)

1 365

1 291

1 289

1 311

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

95

95

94

94

96

96

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

5.5.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (120) | 2015 és a felülvizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 8 %-kal nőtt amiatt, hogy ugyanebben az időszakban a teljes munkaerőköltség 2 %-kal emelkedett, a teljes munkaidős foglalkoztatottak száma pedig 5 %-kal alacsonyabb volt.

  14. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkaerőköltség (EUR/TME) | 30 529 | 32 581 | 35 537 | 32 903 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 107 | 116 | 108 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek
  TME = teljesmunkaidő- egyenérték |

(120)

2015 és a felülvizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 8 %-kal nőtt amiatt, hogy ugyanebben az időszakban a teljes munkaerőköltség 2 %-kal emelkedett, a teljes munkaidős foglalkoztatottak száma pedig 5 %-kal alacsonyabb volt.

14. táblázat

14. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Munkaerőköltség (EUR/TME)

30 529

32 581

35 537

32 903

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

107

107

116

116

108

108

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

TME = teljesmunkaidő- egyenérték

5.5.3.3.   Készletek

Készletek

| (121) | Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során csökkent. A zárókészletek szintje 2016-ban és 2017-ben 6 %-kal, a felülvizsgálati időszakban pedig 59 %-kal csökkent. Azonban meg kell említeni, hogy az egyes naptári évek végén jellemző magas készletszint összefüggésben áll azzal a ténnyel, hogy a betakarítás és a konzerválás jellemzően minden év szeptemberében ér véget. A készleteket ezért csak a nyári betakarítás során töltik fel, és azokat az év során fel is használják, ezért a felülvizsgálati időszak készletszintjét külön kell értékelni.

  15. táblázat


  Készletek | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 198 629 | 186 248 | 186 136 | 80 885 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 94 | 94 | 41 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(121)

Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során csökkent. A zárókészletek szintje 2016-ban és 2017-ben 6 %-kal, a felülvizsgálati időszakban pedig 59 %-kal csökkent. Azonban meg kell említeni, hogy az egyes naptári évek végén jellemző magas készletszint összefüggésben áll azzal a ténnyel, hogy a betakarítás és a konzerválás jellemzően minden év szeptemberében ér véget. A készleteket ezért csak a nyári betakarítás során töltik fel, és azokat az év során fel is használják, ezért a felülvizsgálati időszak készletszintjét külön kell értékelni.

15. táblázat

15. táblázat

Készletek

Készletek

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

198 629

186 248

186 136

80 885

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

94

94

94

94

41

41

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

5.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (122) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat nettó értékesítéseinek százalékos arányában kifejezett nyereségessége – amely a kiskereskedelmi márkanéven forgalmazásra szánt termékek értékesítéseiből származik – a 2015-ös 5,2 %-os nyereségről a felülvizsgálati időszakban 0,7 %-os veszteségre esett vissza. |
| --- | --- |

(122)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat nettó értékesítéseinek százalékos arányában kifejezett nyereségessége – amely a kiskereskedelmi márkanéven forgalmazásra szánt termékek értékesítéseiből származik – a 2015-ös 5,2 %-os nyereségről a felülvizsgálati időszakban 0,7 %-os veszteségre esett vissza.

| (123) | Az uniós gazdasági ágazat saját és kiskereskedelmi márkanéven forgalmazásra szánt termékei értékesítéseinek nyereségessége szintén a 2015. évi 10 %-ról 6,7 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban. A csökkenés mértéke tehát kevésbé hangsúlyos, mint kizárólag a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítések esetében. A nyereségesség csökkenése azzal magyarázható, hogy az eladási árak a figyelembe vett időszak során 4 %-kal visszaestek, míg a termelési költségek (túlnyomórészt a feldolgozatlan csemegekukorica és a konzervdobozok költségei) ugyanebben az időszakban 1 %-kal emelkedtek. Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy a megnövekedett termelési költségeket áthárítsa a fogyasztóira. |
| --- | --- |

(123)

Az uniós gazdasági ágazat saját és kiskereskedelmi márkanéven forgalmazásra szánt termékei értékesítéseinek nyereségessége szintén a 2015. évi 10 %-ról 6,7 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban. A csökkenés mértéke tehát kevésbé hangsúlyos, mint kizárólag a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítések esetében. A nyereségesség csökkenése azzal magyarázható, hogy az eladási árak a figyelembe vett időszak során 4 %-kal visszaestek, míg a termelési költségek (túlnyomórészt a feldolgozatlan csemegekukorica és a konzervdobozok költségei) ugyanebben az időszakban 1 %-kal emelkedtek. Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy a megnövekedett termelési költségeket áthárítsa a fogyasztóira.

| (124) | A befektetések megtérülése, amelyet a befektetések nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott (a saját és a kiskereskedelmi márkanéven történő forgalmazásból együttesen származó) nyereségeként fejeznek ki, nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte. A beruházások megtérülése a 2015. évi mintegy 49 %-os szintről a felülvizsgálati időszak alatt 31,7 %-ra esett vissza, ami a figyelembe vett időszak során 35 %-os csökkenésnek felelt meg. |
| --- | --- |

(124)

A befektetések megtérülése, amelyet a befektetések nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott (a saját és a kiskereskedelmi márkanéven történő forgalmazásból együttesen származó) nyereségeként fejeznek ki, nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte. A beruházások megtérülése a 2015. évi mintegy 49 %-os szintről a felülvizsgálati időszak alatt 31,7 %-ra esett vissza, ami a figyelembe vett időszak során 35 %-os csökkenésnek felelt meg.

| (125) | A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2015-ben körülbelül 17 millió EUR volt. Ez az összeg körülbelül 24 millió EUR-ra emelkedett a felülvizsgálati időszakban (vagyis 42 %-os emelkedés volt). A mintában szereplő uniós gyártók egyike sem jelezte, hogy problémái akadtak volna a tőkebevonás terén.

  16. táblázat


  Nyereségesség és a beruházások megtérülése | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unió nyereségessége (kiskereskedelmi márkanév) (a nettó értékesítések %-a) | 5,2 | –1,4 | –2,6 | –0,7 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | –27 | –50 | –13 |
| Az Unió nyereségessége (saját és kiskereskedelmi márkanév) (a nettó értékesítések %-a) | 10,0 | 6,1 | 4,8 | 6,7 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 61 | 48 | 67 |
| A befektetések megtérülése (saját és kiskereskedelmi márkanév) (a befektetés nettó könyv szerinti értékének %-ában kifejezett nyereség) | 49,0 | 27,3 | 23,7 | 31,7 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 56 | 48 | 65 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(125)

A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2015-ben körülbelül 17 millió EUR volt. Ez az összeg körülbelül 24 millió EUR-ra emelkedett a felülvizsgálati időszakban (vagyis 42 %-os emelkedés volt). A mintában szereplő uniós gyártók egyike sem jelezte, hogy problémái akadtak volna a tőkebevonás terén.

16. táblázat

16. táblázat

Nyereségesség és a beruházások megtérülése

Nyereségesség és a beruházások megtérülése

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Az Unió nyereségessége (kiskereskedelmi márkanév) (a nettó értékesítések %-a)

5,2

–1,4

–2,6

–0,7

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

–27

–27

–50

–50

–13

–13

Az Unió nyereségessége (saját és kiskereskedelmi márkanév) (a nettó értékesítések %-a)

10,0

6,1

4,8

6,7

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

61

61

48

48

67

67

A befektetések megtérülése (saját és kiskereskedelmi márkanév) (a befektetés nettó könyv szerinti értékének %-ában kifejezett nyereség)

49,0

27,3

23,7

31,7

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

56

56

48

48

65

65

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

17. táblázat

17. táblázat

Pénzforgalom

Pénzforgalom

| | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom (saját és kiskereskedelmi márkanév) (EUR) | 17 197 966 | 32 293 239 | 16 496 604 | 24 404 977 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 188 | 96 | 142 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Pénzforgalom (saját és kiskereskedelmi márkanév) (EUR)

17 197 966

32 293 239

16 496 604

24 404 977

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

188

188

96

96

142

142

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (126) | Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termék gyártásába való éves beruházása folyamatosan nőtt a figyelembe vett időszak alatt: a 2015. évi mintegy 4 millió EUR-ról körülbelül 8 millió EUR-ra, azaz 85 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszakban. A beruházások a meglévő berendezések felújítására és a termelékenység növelésére irányultak.

  18. táblázat


  Beruházások | 2015 | 2016 | 2017 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó beruházások (EUR) | 4 446 615 | 5 622 002 | 7 744 202 | 8 232 340 |
| Mutató (2015 = 100) | 100 | 126 | 174 | 185 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek |

(126)

Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termék gyártásába való éves beruházása folyamatosan nőtt a figyelembe vett időszak alatt: a 2015. évi mintegy 4 millió EUR-ról körülbelül 8 millió EUR-ra, azaz 85 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszakban. A beruházások a meglévő berendezések felújítására és a termelékenység növelésére irányultak.

18. táblázat

18. táblázat

Beruházások

Beruházások

2015

2016

2017

Felülvizsgálati időszak

Nettó beruházások (EUR)

4 446 615

5 622 002

7 744 202

8 232 340

Mutató (2015 = 100)

Mutató (2015 = 100)

100

100

126

126

174

174

185

185

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

5.6.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (127) | 2015 és a felülvizsgálati időszak között számos mutató kedvezőtlenül változott. A beruházások megtérülése mérséklődött, ahogy az értékesítés nyereségessége és a foglalkoztatottság is 5 %-kal csökkent. A Thaiföldről származó behozatal csökkenő átlagárral párhuzamosan nőtt. A 2014. évi rendkívül jó terméshozamok 2015-ben a készletek magas szintjét eredményezték. Ugyanebben az időszakban az alacsony árú thaiföldi behozatal még inkább kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazatot. Válaszul az uniós gazdasági ágazat 2016-ban csökkentette árait és termelését, a készletelvonással együtt, ami negatívan befolyásolta a nyereségességét. Az uniós gazdasági ágazat csak 2017-ben tudta növelni a termelést, de a nyereségesség a legalacsonyabb szintet érte el, tekintettel egy naptári év termelése és értékesítése során felmerülő késedelemre. |
| --- | --- |

(127)

2015 és a felülvizsgálati időszak között számos mutató kedvezőtlenül változott. A beruházások megtérülése mérséklődött, ahogy az értékesítés nyereségessége és a foglalkoztatottság is 5 %-kal csökkent. A Thaiföldről származó behozatal csökkenő átlagárral párhuzamosan nőtt. A 2014. évi rendkívül jó terméshozamok 2015-ben a készletek magas szintjét eredményezték. Ugyanebben az időszakban az alacsony árú thaiföldi behozatal még inkább kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazatot. Válaszul az uniós gazdasági ágazat 2016-ban csökkentette árait és termelését, a készletelvonással együtt, ami negatívan befolyásolta a nyereségességét. Az uniós gazdasági ágazat csak 2017-ben tudta növelni a termelést, de a nyereségesség a legalacsonyabb szintet érte el, tekintettel egy naptári év termelése és értékesítése során felmerülő késedelemre.

| (128) | Az uniós gazdasági ágazatnak a csemegekukorica kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítése a figyelembe vett időszak nagy részében veszteséges volt. Az ágazatnak szüksége van a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítésre, mivel eladásai több mint felét az teszi ki. Tekintettel a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítéseknek a teljes eladási érték tekintetében való jelentőségére, az általános nyereségesség 10 %-ról 6,7 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(128)

Az uniós gazdasági ágazatnak a csemegekukorica kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítése a figyelembe vett időszak nagy részében veszteséges volt. Az ágazatnak szüksége van a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítésre, mivel eladásai több mint felét az teszi ki. Tekintettel a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítéseknek a teljes eladási érték tekintetében való jelentőségére, az általános nyereségesség 10 %-ról 6,7 %-ra csökkent.

| (129) | Más mutatók pozitív tendenciát jeleztek. A kapacitáskihasználás 81 %-ra növekedett. A pénzforgalom és a beruházások is jelentősen nőttek. Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven történő, a thaiföldi importokkal közvetlen versenyhelyzetben álló értékesítéseinek mennyisége 3 %-kal nőtt. Mindkét szegmens összesített értékesítései azonos százalékkal növekedtek. Meg kell azonban jegyezni, hogy a thaiföldi behozatal megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat áthárítsa a fogyasztókra a költségnövekedést, így az uniós gazdasági ágazat nem tudott kielégítő nyereségességi szintet elérni annak érdekében, hogy jelentős piaci részesedést tartson fenn egy olyan piacon, ahol csak az uniós gazdasági ágazat és a Thaiföldről származó behozatal áll versenyben, mivel az egyéb harmadik országokból származó import jelenléte ritka és jelentéktelen. |
| --- | --- |

(129)

Más mutatók pozitív tendenciát jeleztek. A kapacitáskihasználás 81 %-ra növekedett. A pénzforgalom és a beruházások is jelentősen nőttek. Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven történő, a thaiföldi importokkal közvetlen versenyhelyzetben álló értékesítéseinek mennyisége 3 %-kal nőtt. Mindkét szegmens összesített értékesítései azonos százalékkal növekedtek. Meg kell azonban jegyezni, hogy a thaiföldi behozatal megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat áthárítsa a fogyasztókra a költségnövekedést, így az uniós gazdasági ágazat nem tudott kielégítő nyereségességi szintet elérni annak érdekében, hogy jelentős piaci részesedést tartson fenn egy olyan piacon, ahol csak az uniós gazdasági ágazat és a Thaiföldről származó behozatal áll versenyben, mivel az egyéb harmadik országokból származó import jelenléte ritka és jelentéktelen.

| (130) | A két szegmens (a kiskereskedelmi márkanév és a saját márka) az uniós gazdasági ágazat eltérő helyzetét mutatja. Egyrészt a saját márkás szegmensben az uniós gazdasági ágazat nem szembesül erős közvetlen versennyel. A márkatulajdonosok befolyása erős, és a piac konszolidálásra került. Másrészt a kiskereskedők diktálják az árakat a kiskereskedelmi márkajelzésű szegmensben. A thaiföldi behozatal által előidézett verseny miatt az árakra állandó nyomás nehezedik. Következésképpen a thaiföldi behozatal által gyakorolt árnyomás miatt az uniós gyártók nehezebben tudják áthárítani a – főként a csemegekukorica és a konzervdobozok – termelési költségeinek növekedését a kiskereskedőkre. |
| --- | --- |

(130)

A két szegmens (a kiskereskedelmi márkanév és a saját márka) az uniós gazdasági ágazat eltérő helyzetét mutatja. Egyrészt a saját márkás szegmensben az uniós gazdasági ágazat nem szembesül erős közvetlen versennyel. A márkatulajdonosok befolyása erős, és a piac konszolidálásra került. Másrészt a kiskereskedők diktálják az árakat a kiskereskedelmi márkajelzésű szegmensben. A thaiföldi behozatal által előidézett verseny miatt az árakra állandó nyomás nehezedik. Következésképpen a thaiföldi behozatal által gyakorolt árnyomás miatt az uniós gyártók nehezebben tudják áthárítani a – főként a csemegekukorica és a konzervdobozok – termelési költségeinek növekedését a kiskereskedőkre.

| (131) | Az uniós gazdasági ágazat látszólag képes volt piaci részesedését növelni azáltal, hogy az árakkal szemben a mennyiségeket részesítette előnyben. Nem lehet azonban figyelmen kívül hagyni, hogy a figyelembe vett időszak nagyobb részében és a csemegekukorica-üzletág (kiskereskedelmi márkanév) nagy részében az uniós gazdasági ágazat veszteséges volt. |
| --- | --- |

(131)

Az uniós gazdasági ágazat látszólag képes volt piaci részesedését növelni azáltal, hogy az árakkal szemben a mennyiségeket részesítette előnyben. Nem lehet azonban figyelmen kívül hagyni, hogy a figyelembe vett időszak nagyobb részében és a csemegekukorica-üzletág (kiskereskedelmi márkanév) nagy részében az uniós gazdasági ágazat veszteséges volt.

| (132) | A végső tájékoztatást követően a thaiföldi kormány és két exportáló gyártó azzal érvelt, hogy fennállt a potenciális veszélye annak, hogy Kínából megnövekedett mennyiségű csemegekukorica behozatal érkezik a thaiföldi importnál alacsonyabb behozatali árakon. |
| --- | --- |

(132)

A végső tájékoztatást követően a thaiföldi kormány és két exportáló gyártó azzal érvelt, hogy fennállt a potenciális veszélye annak, hogy Kínából megnövekedett mennyiségű csemegekukorica behozatal érkezik a thaiföldi importnál alacsonyabb behozatali árakon.

| (133) | Jóllehet a kínai behozatal átlagos ára alacsonyabb volt, a behozatal volumene továbbra is elhanyagolható volt (0,4 %-os piaci részesedés) a felülvizsgálati időszakban, ezért ezeket a behozatalokat nem vették figyelembe a kárfelmérés során. A Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(133)

Jóllehet a kínai behozatal átlagos ára alacsonyabb volt, a behozatal volumene továbbra is elhanyagolható volt (0,4 %-os piaci részesedés) a felülvizsgálati időszakban, ezért ezeket a behozatalokat nem vették figyelembe a kárfelmérés során. A Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (134) | A thaiföldi kormány és a két exportáló gyártó azzal érvelt továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat alulteljesítése Európa 2018-ban tapasztalt különleges időjárási feltételeinek volt betudható. A két exportáló gyártó egy, a 2018. évi kukoricatermés betakarításáról szóló újságcikkre (14) hivatkozott. A Bizottság először is megjegyzi, hogy a 2018. évi csemegekukorica betakarítás nem érinti az uniós gazdasági ágazat eredményeit a figyelembe vett időszakban (amely 2018. júniusával zárul), mivel a 2018. júniusig történő értékesítések az előző évi termésen alapulnak. Másodszor, az újságcikk azért nem releváns, mert a csemegekukorica nem azonos a kukoricával, amelyet nem használnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítására. |
| --- | --- |

(134)

A thaiföldi kormány és a két exportáló gyártó azzal érvelt továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat alulteljesítése Európa 2018-ban tapasztalt különleges időjárási feltételeinek volt betudható. A két exportáló gyártó egy, a 2018. évi kukoricatermés betakarításáról szóló újságcikkre (14) hivatkozott. A Bizottság először is megjegyzi, hogy a 2018. évi csemegekukorica betakarítás nem érinti az uniós gazdasági ágazat eredményeit a figyelembe vett időszakban (amely 2018. júniusával zárul), mivel a 2018. júniusig történő értékesítések az előző évi termésen alapulnak. Másodszor, az újságcikk azért nem releváns, mert a csemegekukorica nem azonos a kukoricával, amelyet nem használnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítására.

14

| (135) | Az uniós gazdasági ágazat azt kérte, hogy a kárfelmérés során különböztessék meg a kiskereskedelmi márkanév alatt értékesített nagy méretű konzervek szegmensét, ahol a thaiföldi exportáló gyártók piaci részesedése 20 % és 30 % közötti volt és az uniós gazdasági ágazat alacsony jövedelmezőséget ért el és jelentős kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(135)

Az uniós gazdasági ágazat azt kérte, hogy a kárfelmérés során különböztessék meg a kiskereskedelmi márkanév alatt értékesített nagy méretű konzervek szegmensét, ahol a thaiföldi exportáló gyártók piaci részesedése 20 % és 30 % közötti volt és az uniós gazdasági ágazat alacsony jövedelmezőséget ért el és jelentős kárt szenvedett.

| (136) | A (96) preambulumbekezdésben említettek szerint a csemegekukorica piacát még mindig két értékesítési csatorna jelenléte jellemzi, a saját és a kiskereskedelmi márkanév. Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban és ahogyan az a vám kivetéséhez vezető eredeti vizsgálatban történt, a kár értékelését a Bizottság az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményére (saját márka + kiskereskedelmi márkanév), valamint számos kármutató esetében (nyereségesség, értékesítési mennyiség és eladási árak) a kiskereskedelmi márkanévre alapozta. Nincsenek olyan megváltozott körülmények, amelyek indokolnák az e módszertantól való eltérést. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(136)

A (96) preambulumbekezdésben említettek szerint a csemegekukorica piacát még mindig két értékesítési csatorna jelenléte jellemzi, a saját és a kiskereskedelmi márkanév. Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban és ahogyan az a vám kivetéséhez vezető eredeti vizsgálatban történt, a kár értékelését a Bizottság az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményére (saját márka + kiskereskedelmi márkanév), valamint számos kármutató esetében (nyereségesség, értékesítési mennyiség és eladási árak) a kiskereskedelmi márkanévre alapozta. Nincsenek olyan megváltozott körülmények, amelyek indokolnák az e módszertantól való eltérést. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (137) | Az uniós gazdasági ágazatot ért kárról alkotott kép vegyes. A dömpingellenes intézkedések részben teljesítik célkitűzésüket, azaz bizonyos mértékben megszüntetik az uniós gazdasági ágazatnak a Thaiföldről származó dömpingelt behozatalok által okozott kárt. Mindent egybevéve azonban, figyelembe véve különösen az alacsony és csökkenő nyereségességet, az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny és instabil. |
| --- | --- |

(137)

Az uniós gazdasági ágazatot ért kárról alkotott kép vegyes. A dömpingellenes intézkedések részben teljesítik célkitűzésüket, azaz bizonyos mértékben megszüntetik az uniós gazdasági ágazatnak a Thaiföldről származó dömpingelt behozatalok által okozott kárt. Mindent egybevéve azonban, figyelembe véve különösen az alacsony és csökkenő nyereségességet, az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny és instabil.

| (138) | Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt valamennyi kár érte, azonban azt nem lehetett az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kárnak minősíteni. |
| --- | --- |

(138)

Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt valamennyi kár érte, azonban azt nem lehetett az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kárnak minősíteni.

6.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (139) | A Bizottságnak a (138) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Thaiföldről érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezi-e. A fent leírt tendenciák alapján úgy tűnik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat. Azonban, amint ezt számos kármutató negatív tendenciája jelzi, a gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny és instabil. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottságnak a (138) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Thaiföldről érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezi-e. A fent leírt tendenciák alapján úgy tűnik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat. Azonban, amint ezt számos kármutató negatív tendenciája jelzi, a gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny és instabil.

| (140) | E tekintetben a Bizottság megvizsgálta az érintett ország termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét és az érintett országból érkező behozatal uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását az intézkedések hatályvesztésének esetére. |
| --- | --- |

(140)

E tekintetben a Bizottság megvizsgálta az érintett ország termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét és az érintett országból érkező behozatal uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását az intézkedések hatályvesztésének esetére.

6.1.   Szabad gyártói/feldolgozói kapacitás

Szabad gyártói/feldolgozói kapacitás

| (141) | A (68) – (70) preambulumbekezdésben említettek szerint a thaiföldi exportőrök jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelynek köszönhetően gyorsan meg tudják növelni kivitelüket. Emellett a thaiföldi szabad feldolgozó kapacitás a becslések szerint mintegy 150 000 tonnát tesz ki, ami Thaiföld Unióba irányuló kivitelének körülbelül 10-szerese. |
| --- | --- |

(141)

A (68) – (70) preambulumbekezdésben említettek szerint a thaiföldi exportőrök jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelynek köszönhetően gyorsan meg tudják növelni kivitelüket. Emellett a thaiföldi szabad feldolgozó kapacitás a becslések szerint mintegy 150 000 tonnát tesz ki, ami Thaiföld Unióba irányuló kivitelének körülbelül 10-szerese.

6.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (142) | mivel az uniós piaci árak bizonyos harmadik országok piacaihoz képest jövedelmezőbbek, amint azt a (72) preambulumbekezdés leírja, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítják az uniós piacra. |
| --- | --- |

(142)

mivel az uniós piaci árak bizonyos harmadik országok piacaihoz képest jövedelmezőbbek, amint azt a (72) preambulumbekezdés leírja, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítják az uniós piacra.

| (143) | Ezért a thaiföldi gyártók intézkedések hiányában valószínűsíthetően mind a volumen, mind a piaci részesedés tekintetében jelentősen fokozni fogják jelenlétüket az uniós piacon, és dömpingáraikkal jelentős mértékű árnyomást fognak gyakorolni az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira. |
| --- | --- |

(143)

Ezért a thaiföldi gyártók intézkedések hiányában valószínűsíthetően mind a volumen, mind a piaci részesedés tekintetében jelentősen fokozni fogják jelenlétüket az uniós piacon, és dömpingáraikkal jelentős mértékű árnyomást fognak gyakorolni az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira.

6.3.   Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

| (144) | mivel valószínűleg hatalmas mennyiségű, az uniós árak alá kínáló behozatal érkezne Thaiföldről, az uniós gazdasági ágazat kénytelen lenne jelentősen visszafogni termelését vagy csökkenteni árait. Amint azt a kiskereskedelmi márkanév (122) és (123) preambulumbekezdésben bemutatott elemzése is mutatja, még az alacsony mértékű alákínálás is jelentős hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére. |
| --- | --- |

(144)

mivel valószínűleg hatalmas mennyiségű, az uniós árak alá kínáló behozatal érkezne Thaiföldről, az uniós gazdasági ágazat kénytelen lenne jelentősen visszafogni termelését vagy csökkenteni árait. Amint azt a kiskereskedelmi márkanév (122) és (123) preambulumbekezdésben bemutatott elemzése is mutatja, még az alacsony mértékű alákínálás is jelentős hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére.

| (145) | Az uniós gazdasági ágazat érzékenysége miatt a termelési volumen és az eladási árak csökkenése a jövedelmezőségének és más teljesítménymutatóinak nagyon gyors romlásához vezetne. |
| --- | --- |

(145)

Az uniós gazdasági ágazat érzékenysége miatt a termelési volumen és az eladási árak csökkenése a jövedelmezőségének és más teljesítménymutatóinak nagyon gyors romlásához vezetne.

6.4.   A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (146) | A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a jelentős kár megismétlődésének a valószínűsége. |
| --- | --- |

(146)

A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a jelentős kár megismétlődésének a valószínűsége.

| (147) | Két exportáló gyártó azt az észrevételt tette, hogy nem áll fenn a jelentős kár megismétlődésének valószínűsége, mert a Bizottság nem nyújtott be elegendő tényszerű bizonyítékot erre vonatkozóan, főleg azért, mert a felülvizsgálat tárgyát képező termék fő és preferált piaca nem az uniós piac, és a rendelkezésre álló gazdasági mutatók kedvezően alakulnak. Ezt a kérdést a thaiföldi kormány is felvetette. |
| --- | --- |

(147)

Két exportáló gyártó azt az észrevételt tette, hogy nem áll fenn a jelentős kár megismétlődésének valószínűsége, mert a Bizottság nem nyújtott be elegendő tényszerű bizonyítékot erre vonatkozóan, főleg azért, mert a felülvizsgálat tárgyát képező termék fő és preferált piaca nem az uniós piac, és a rendelkezésre álló gazdasági mutatók kedvezően alakulnak. Ezt a kérdést a thaiföldi kormány is felvetette.

| (148) | A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyítékokat a (139) – (145) preambulumbekezdés részletezi, ahol a Bizottság előretekintő értékelést végzett azzal a céllal, hogy felmérje a kár megismétlődésének valószínűségét. Ez az elemzés nem kizárólag a felülvizsgálat tárgyát képező termék fő és preferált piacának jelenlegi helyzetén, valamint az uniós gazdasági ágazat teljesítményén alapul, hanem a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthetően kialakuló helyzetet veszi figyelembe. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(148)

A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyítékokat a (139) – (145) preambulumbekezdés részletezi, ahol a Bizottság előretekintő értékelést végzett azzal a céllal, hogy felmérje a kár megismétlődésének valószínűségét. Ez az elemzés nem kizárólag a felülvizsgálat tárgyát képező termék fő és preferált piacának jelenlegi helyzetén, valamint az uniós gazdasági ágazat teljesítményén alapul, hanem a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthetően kialakuló helyzetet veszi figyelembe. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

7.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (149) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(149)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (150) | A (139) preambulumbekezdésben említettek alapján az uniós gazdasági ágazat még mindig instabil és sérülékeny helyzetben van. Az intézkedések folytatásából eredő könnyített helyzetet az ágazat arra használhatná, hogy növelje (különösen a kiskereskedelmi márkanevű) értékesítési árait annak érdekében, hogy megtérüljenek a megnövekedett termelési költségei. Ez lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy javítson pénzügyi helyzetén. |
| --- | --- |

(150)

A (139) preambulumbekezdésben említettek alapján az uniós gazdasági ágazat még mindig instabil és sérülékeny helyzetben van. Az intézkedések folytatásából eredő könnyített helyzetet az ágazat arra használhatná, hogy növelje (különösen a kiskereskedelmi márkanevű) értékesítési árait annak érdekében, hogy megtérüljenek a megnövekedett termelési költségei. Ez lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy javítson pénzügyi helyzetén.

7.2.   A kiskereskedők és fogyasztók érdeke

A kiskereskedők és fogyasztók érdeke

| (151) | A korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a kiskereskedőket nem érintené aránytalanul súlyosan az intézkedések esetleges meghosszabbítása. |
| --- | --- |

(151)

A korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a kiskereskedőket nem érintené aránytalanul súlyosan az intézkedések esetleges meghosszabbítása.

| (152) | A jelenlegi vizsgálat során a Bizottság nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy ez a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat óta megváltozott volna. Egyetlen kiskereskedő sem működött együtt a vizsgálatban, és nem állította, hogy ez a következtetés már nem érvényes. Ennek megfelelően a Bizottság megállapította, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással a kiskereskedők pénzügyi helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül őket. |
| --- | --- |

(152)

A jelenlegi vizsgálat során a Bizottság nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy ez a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat óta megváltozott volna. Egyetlen kiskereskedő sem működött együtt a vizsgálatban, és nem állította, hogy ez a következtetés már nem érvényes. Ennek megfelelően a Bizottság megállapította, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással a kiskereskedők pénzügyi helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül őket.

| (153) | Ami a fogyasztókat illeti, az egyes háztartások csemegekukoricára fordított átlagos kiadásai nagyon korlátozottak. Figyelembe véve a jelenlegi intézkedések mérsékelt szintjét, az intézkedések további alkalmazásának hatása valószínűleg elhanyagolható lenne a fogyasztók szempontjából. |
| --- | --- |

(153)

Ami a fogyasztókat illeti, az egyes háztartások csemegekukoricára fordított átlagos kiadásai nagyon korlátozottak. Figyelembe véve a jelenlegi intézkedések mérsékelt szintjét, az intézkedések további alkalmazásának hatása valószínűleg elhanyagolható lenne a fogyasztók szempontjából.

| (154) | Ezért a Bizottság véleménye szerint nem valószínű, hogy a javasolt intézkedések lényegesen érinteni fogják az Unióban a kiskereskedők és a fogyasztók helyzetét. |
| --- | --- |

(154)

Ezért a Bizottság véleménye szerint nem valószínű, hogy a javasolt intézkedések lényegesen érinteni fogják az Unióban a kiskereskedők és a fogyasztók helyzetét.

7.3.   Az ellátás hiányának kockázata/az uniós piaci verseny

Az ellátás hiányának kockázata/az uniós piaci verseny

| (155) | Az uniós felhasználás stabilan 365 000 tonna körül maradt. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat kapacitása folyamatosan meghaladta az uniós keresletet, és a szintje a felülvizsgálati időszakban körülbelül 466 000 tonna volt. Úgy tűnik, hogy megnövekedett kereslet esetén az uniós gazdasági ágazat rendelkezik szabad kapacitással termelése növelésére. Az egyéb harmadik országokból, különösen az Egyesült Államokból és a Kínából származó behozatalok is ki tudják elégíteni a kereslet egy részét. A dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy megakadályozzák a Thaiföldről az Unióba irányuló behozatalokat. A dömpingellenes vám alacsony szintjére való tekintettel várható, hogy a thaiföldi behozatalok továbbra is bizonyos részesedéssel bírnak majd az uniós piacon. |
| --- | --- |

(155)

Az uniós felhasználás stabilan 365 000 tonna körül maradt. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat kapacitása folyamatosan meghaladta az uniós keresletet, és a szintje a felülvizsgálati időszakban körülbelül 466 000 tonna volt. Úgy tűnik, hogy megnövekedett kereslet esetén az uniós gazdasági ágazat rendelkezik szabad kapacitással termelése növelésére. Az egyéb harmadik országokból, különösen az Egyesült Államokból és a Kínából származó behozatalok is ki tudják elégíteni a kereslet egy részét. A dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy megakadályozzák a Thaiföldről az Unióba irányuló behozatalokat. A dömpingellenes vám alacsony szintjére való tekintettel várható, hogy a thaiföldi behozatalok továbbra is bizonyos részesedéssel bírnak majd az uniós piacon.

| (156) | A fenti megfontolások alapján nem vonható le az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós piacon valószínűleg kínálathiányhoz vezetne, illetve korlátozná a versenyt az uniós piacon. |
| --- | --- |

(156)

A fenti megfontolások alapján nem vonható le az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós piacon valószínűleg kínálathiányhoz vezetne, illetve korlátozná a versenyt az uniós piacon.

7.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (157) | Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala elleni meglévő intézkedések fenntartása ellen. |
| --- | --- |

(157)

Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala elleni meglévő intézkedések fenntartása ellen.

8.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (158) | A dömping folytatódásával, a kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Thaiföldről származó, egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(158)

A dömping folytatódásával, a kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Thaiföldről származó, egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (159) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javasolni szándékozták a meglévő intézkedések fenntartását. Az érdekelt felek kellő időt kaptak arra is, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az érdekelt felek tájékoztatását követően, vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette. |
| --- | --- |

(159)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javasolni szándékozták a meglévő intézkedések fenntartását. Az érdekelt felek kellő időt kaptak arra is, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az érdekelt felek tájékoztatását követően, vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

| (160) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (15) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(160)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (15) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő kamat fizetendő.

15

| (161) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(161)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Thaiföldi Királyságból származó, a jelenleg az ex 2001 90 30 KN-kód (TARIC-kód: 2001903010) alá tartozó, ecettel vagy ecetsavval elkészített vagy tartósított, nem fagyasztott, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), valamint – a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével – a jelenleg az ex 2005 80 00 KN-kód (TARIC-kód: 2005800010) hatálya alá tartozó, ecet vagy ecetsav nélkül elkészített vagy tartósított, nem fagyasztott, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co., Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Thaiföld | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thaiföld | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thaiföld | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Thaiföld | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thaiföld | 11,1 | A792 |
| A mellékletben felsorolt együttműködő exportáló gyártók | 12,9 | A793 |
| Minden más vállalat | 14,3 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

Karn Corn Co., Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Thaiföld

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thaiföld

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thaiföld

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Thaiföld

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thaiföld

11,1

A792

A mellékletben felsorolt együttműködő exportáló gyártók

12,9

A793

Minden más vállalat

14,3

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Az 1. cikk (2) bekezdését módosítani lehet olyan új exportáló gyártó felvétele céljából, amelyre alkalmazhatja az eredeti vizsgálat mintájában nem szereplő, együttműködő vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtétel súlyozott átlagát, amennyiben a Thaiföldön található új exportáló gyártó kielégítően bizonyítja a Bizottság felé az alábbiakat:

| a) | 2005. január 1. és 2005. december 31. között (az eredeti vizsgálati időszakban) nem exportálta az Unióba az (1) bekezdésben leírt terméket, |
| --- | --- |

a)

2005. január 1. és 2005. december 31. között (az eredeti vizsgálati időszakban) nem exportálta az Unióba az (1) bekezdésben leírt terméket,

| b) | nem áll kapcsolatban olyan, Thaiföldön működő exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozik, valamint |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban olyan, Thaiföldön működő exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozik, valamint

| c) | az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának végét követően exportálta ténylegesen az Unióba a felülvizsgálat tárgyát képező terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára. |
| --- | --- |

c)

az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának végét követően exportálta ténylegesen az Unióba a felülvizsgálat tárgyát képező terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 2007. június 18-i 682/2007/EK rendelete a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 159., 2007.6.20., 14. o.).

2

(3)  A Tanács 954/2008/EK rendelete (2008. szeptember 25.) a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 682/2007/EK rendelet módosításáról (HL L 260., 2008.9.30., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2007/424/EK határozata (2007. június 18.) egyes Thaiföldről származó, elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról (HL L 159., 2007.6.20., 42. o.).

4

(5)  A Tanács 847/2009/EK rendelete (2009. szeptember 15.) a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára végleges dömpingellenes vámokat kivető 682/2007/EK rendelet módosításáról (HL L 246., 2009.9.18., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 875/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 2.) a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 244., 2013.9.13., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 307/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 24.) a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 875/2013/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról (HL L 91., 2014.3.27., 1. o.).

7

(8)  Értesítés a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 875/2013/EU végrehajtási rendeletet módosító 307/2014/EU tanácsi végrehajtási rendelet kapcsán a T-460/14. és C-144/18 P. sz. ügyekben hozott, 2017. december 14-i, illetve 2019. március 28-i ítéleteket követően (HL C 291./3., 2019.8.29., 3. o.).

8

(9)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 440., 2017.12.21., 21. o.).

9

(10)  Értesítés a Thaiföldi Királyságból származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 322., 2018.9.12., 4. o.).

10

(11)  Az IEG Vu 2018. október 24-i, az AETMD 2019. március 29-i beadványának 8. mellékletében szereplő cikke.

11

(12)  Az AETMD 2019. március 29-i beadványa.

12

(13)  
  13 643 tonna a felülvizsgálat tárgyát képező termékből (lásd a 2. táblázatot) szemben a 150 000 tonna teljes szabad kapacitással.

13

(14)  https://www.lemonde.fr/economie/article/2018/10/20/la-roumanie-vampirise-le-marche-europeen-du-mais_5372297_3234.html?xtmc=dracula&xtcr=1.

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

15

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésében az A793-as TARIC-kiegészítő kód alatt feltüntetett együttműködő gyártók jegyzéke

| Név | Cím |
| --- | --- |
| Agro-On (Thaiföld) Co., Ltd. | 50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thaiföld |
| B.N.H. Canning Co., Ltd. | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thaiföld |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd. | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thaiföld |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thaiföld |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd. | 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thaiföld |
| Lampang Food Products Co., Ltd. | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thaiföld |
| O.V. International Import-Export Co., Ltd. | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thaiföld |
| Pan Inter Foods Co., Ltd. | 400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thaiföld |
| Siam Food Products Public Co., Ltd. | 3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thaiföld |
| Viriyah Food Processing Co., Ltd. | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thaiföld |
| Vita Food Factory (1989) Ltd. | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thaiföld |

Név

Cím

Agro-On (Thaiföld) Co., Ltd.

50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thaiföld

B.N.H. Canning Co., Ltd.

425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thaiföld

Boonsith Enterprise Co., Ltd.

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thaiföld

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thaiföld

Great Oriental Food Products Co., Ltd.

888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thaiföld

Lampang Food Products Co., Ltd.

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thaiföld

O.V. International Import-Export Co., Ltd.

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thaiföld

Pan Inter Foods Co., Ltd.

400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thaiföld

Siam Food Products Public Co., Ltd.

3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thaiföld

Viriyah Food Processing Co., Ltd.

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thaiföld

Vita Food Factory (1989) Ltd.

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thaiföld

---

| 2019.12.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/29

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1997 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. november 29.)

a 990/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről szóló, 2013. május 29-i 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet tekintetében a 2019. szeptember 19-i C-251/18. sz., Trace Sport SAS ügyben hozott ítélet tárgyát képező vizsgálat újbóli megindításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 266. cikkére,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

| (1) | 2012. szeptember 26-án a Bizottság a 875/2012/EU rendelettel (2) vizsgálatot indított az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpárok behozatalára vonatkozóan a 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszása tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

2012. szeptember 26-án a Bizottság a 875/2012/EU rendelettel (2) vizsgálatot indított az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpárok behozatalára vonatkozóan a 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszása tekintetében.

2

| (2) | A Tanács 2013. június 5-én a 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes vámot a 2013. május 29-i 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: a vitatott rendelet) kiterjesztette az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára (3). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2013. június 5-én a 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes vámot a 2013. május 29-i 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: a vitatott rendelet) kiterjesztette az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára (3).

3

| (3) | Az Európai Unió Törvényszéke (a továbbiakban: Törvényszék) a T-413/13. sz., City Cycle Industries kontra Tanács ügyben 2015. március 19-én hozott ítéletében érvénytelenítette az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) és (3) bekezdését a City Cycle Industries (a továbbiakban: City Cycle) vonatkozásában. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió Törvényszéke (a továbbiakban: Törvényszék) a T-413/13. sz., City Cycle Industries kontra Tanács ügyben 2015. március 19-én hozott ítéletében érvénytelenítette az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) és (3) bekezdését a City Cycle Industries (a továbbiakban: City Cycle) vonatkozásában.

| (4) | A Törvényszék az ítélet 82–97. pontjában először is elemezte a City Cycle által a vizsgálat során benyújtott bizonyítékot. Következtetése szerint az érintett bizonyíték nem bizonyította, hogy a City Cycle valóban Srí Lanka-i származású kerékpárexportőr, vagy hogy teljesülnek rá az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek. Másodsorban a megtámadott ítélet 98. pontjában a Törvényszék megállapította, hogy a Tanács nem rendelkezett bizonyítékkal ahhoz, hogy a vitatott rendelet (78) preambulumbekezdésében kifejezetten megállapítsa, hogy a City Cycle átrakodási tevékenységben vett részt. Harmadsorban, a megtámadott ítélet 99. pontjában a Törvényszék megállapította, hogy nem zárható ki, hogy valamennyi olyan gyakorlat, eljárás vagy munka közül, amelynek az eredeti dömpingellenes vám kivetésén kívül az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében semmilyen más megfelelő magyarázata és gazdasági indoka nincs, a City Cycle részt vett átrakodási tevékenységben. |
| --- | --- |

(4)

A Törvényszék az ítélet 82–97. pontjában először is elemezte a City Cycle által a vizsgálat során benyújtott bizonyítékot. Következtetése szerint az érintett bizonyíték nem bizonyította, hogy a City Cycle valóban Srí Lanka-i származású kerékpárexportőr, vagy hogy teljesülnek rá az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek. Másodsorban a megtámadott ítélet 98. pontjában a Törvényszék megállapította, hogy a Tanács nem rendelkezett bizonyítékkal ahhoz, hogy a vitatott rendelet (78) preambulumbekezdésében kifejezetten megállapítsa, hogy a City Cycle átrakodási tevékenységben vett részt. Harmadsorban, a megtámadott ítélet 99. pontjában a Törvényszék megállapította, hogy nem zárható ki, hogy valamennyi olyan gyakorlat, eljárás vagy munka közül, amelynek az eredeti dömpingellenes vám kivetésén kívül az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében semmilyen más megfelelő magyarázata és gazdasági indoka nincs, a City Cycle részt vett átrakodási tevékenységben.

| (5) | A Bíróság 2017. január 26-án a Törvényszék 2015. március 19-i ítélete elleni fellebbezéseket a C-248/15P. sz., C-254/15P. sz. és C-260/15P. sz. (4), City Cycle Industries kontra Tanács egyesített ügyekben hozott ítéletében elutasította. |
| --- | --- |

(5)

A Bíróság 2017. január 26-án a Törvényszék 2015. március 19-i ítélete elleni fellebbezéseket a C-248/15P. sz., C-254/15P. sz. és C-260/15P. sz. (4), City Cycle Industries kontra Tanács egyesített ügyekben hozott ítéletében elutasította.

4

| (6) | A Bíróság ítéletét követően a Bizottság a szabálytalannak ítélt eljárási lépéstől kezdődően részlegesen újraindította a Srí Lankán feladott, akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára vonatkozó, a vitatott rendelet elfogadásához vezető kijátszásellenes vizsgálatot. Az eljárás újbóli megindítása a Bíróság ítéletének a City Cycle tekintetében történő végrehajtására korlátozódott. Az újraindítás eredményeként a Bizottság elfogadta az akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpároknak a City Cycle Industries-től érkező behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről szóló, 2018. január 9-i (EU) 2018/28 végrehajtási rendeletet. |
| --- | --- |

(6)

A Bíróság ítéletét követően a Bizottság a szabálytalannak ítélt eljárási lépéstől kezdődően részlegesen újraindította a Srí Lankán feladott, akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára vonatkozó, a vitatott rendelet elfogadásához vezető kijátszásellenes vizsgálatot. Az eljárás újbóli megindítása a Bíróság ítéletének a City Cycle tekintetében történő végrehajtására korlátozódott. Az újraindítás eredményeként a Bizottság elfogadta az akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpároknak a City Cycle Industries-től érkező behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről szóló, 2018. január 9-i (EU) 2018/28 végrehajtási rendeletet.

| (7) | 2019. szeptember 19-én a Rechtbank Noord-Holland által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem összefüggésében a Bíróság a C-251/18. sz., race Sport SAS ügyben kimondta, hogy az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet érvénytelen a Srí Lankáról szállított kerékpárok behozatalának vonatkozásában, függetlenül attól, hogy azokat Srí Lankáról származóként jelentették-e be, vagy sem. A Bíróság megállapította, hogy az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet nem tartalmaz a Kelani Cycles és a Creative Cycles által esetlegesen alkalmazott kijátszási gyakorlatokra vonatkozó egyedi elemzést. A Bíróság azt is megállapította, hogy a Srí Lanka-i átrakodási tevékenység meglétére vonatkozó következtetés jogilag nem alapozható kizárólag a Tanács két kifejezett ténymegállapítására, amelyek szerint egyrészt változás következett be az Unió és Srí Lanka közötti kereskedelem szerkezetében, másrészt pedig néhány exportáló gyártó nem tanúsított együttműködést. Ennek alapján a Bíróság úgy határozott, hogy az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet érvénytelen a Srí Lankáról szállított kerékpárok behozatalának vonatkozásában, függetlenül attól, hogy azokat az adott országból származóként jelentették-e be, vagy sem. |
| --- | --- |

(7)

2019. szeptember 19-én a Rechtbank Noord-Holland által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem összefüggésében a Bíróság a C-251/18. sz., race Sport SAS ügyben kimondta, hogy az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet érvénytelen a Srí Lankáról szállított kerékpárok behozatalának vonatkozásában, függetlenül attól, hogy azokat Srí Lankáról származóként jelentették-e be, vagy sem. A Bíróság megállapította, hogy az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet nem tartalmaz a Kelani Cycles és a Creative Cycles által esetlegesen alkalmazott kijátszási gyakorlatokra vonatkozó egyedi elemzést. A Bíróság azt is megállapította, hogy a Srí Lanka-i átrakodási tevékenység meglétére vonatkozó következtetés jogilag nem alapozható kizárólag a Tanács két kifejezett ténymegállapítására, amelyek szerint egyrészt változás következett be az Unió és Srí Lanka közötti kereskedelem szerkezetében, másrészt pedig néhány exportáló gyártó nem tanúsított együttműködést. Ennek alapján a Bíróság úgy határozott, hogy az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet érvénytelen a Srí Lankáról szállított kerékpárok behozatalának vonatkozásában, függetlenül attól, hogy azokat az adott országból származóként jelentették-e be, vagy sem.

| (8) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 266. cikkével összhangban az uniós intézmények kötelesek megtenni az Európai Unió Bíróságának ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges lépéseket. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 266. cikkével összhangban az uniós intézmények kötelesek megtenni az Európai Unió Bíróságának ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges lépéseket.

| (9) | Az ítélkezési gyakorlatból következik, hogy amikor a Bíróság ítélettel megsemmisít valamely, dömpingellenes vámokat kivető rendeletet, vagy megállapítja egy ilyen rendelet érvénytelenségét, az ezen ítéletben foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalára köteles intézménynek lehetősége van arra, hogy az említett rendelet alapjául szolgáló eljárást újból lefolytassa, még akkor is, ha ennek a lehetőségét az alkalmazandó szabályozás nem írja elő kifejezetten (5). |
| --- | --- |

(9)

Az ítélkezési gyakorlatból következik, hogy amikor a Bíróság ítélettel megsemmisít valamely, dömpingellenes vámokat kivető rendeletet, vagy megállapítja egy ilyen rendelet érvénytelenségét, az ezen ítéletben foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalára köteles intézménynek lehetősége van arra, hogy az említett rendelet alapjául szolgáló eljárást újból lefolytassa, még akkor is, ha ennek a lehetőségét az alkalmazandó szabályozás nem írja elő kifejezetten (5).

5

| (10) | Ezenkívül az érintett intézménynek a megsemmisített vagy érvénytelenített jogi aktus helyébe lépő aktus elfogadása érdekében lehetősége van arra, hogy az eljárást csak abban a szakaszban indítsa újra, amelyben e szabálytalanságot elkövették, kivéve, ha a megállapított szabálytalanság a teljes eljárás jogellenességéhez vezetett (6). Ez elsősorban azt jelenti, hogy igazgatási eljárást lezáró aktus megsemmisítése esetén a megsemmisítés nem terjed ki szükségképpen az előkészítő eljárási cselekményekre, mint amilyen például a kijátszásellenes eljárásnak a 875/2012/EU bizottsági rendelettel történő megindítása. |
| --- | --- |

(10)

Ezenkívül az érintett intézménynek a megsemmisített vagy érvénytelenített jogi aktus helyébe lépő aktus elfogadása érdekében lehetősége van arra, hogy az eljárást csak abban a szakaszban indítsa újra, amelyben e szabálytalanságot elkövették, kivéve, ha a megállapított szabálytalanság a teljes eljárás jogellenességéhez vezetett (6). Ez elsősorban azt jelenti, hogy igazgatási eljárást lezáró aktus megsemmisítése esetén a megsemmisítés nem terjed ki szükségképpen az előkészítő eljárási cselekményekre, mint amilyen például a kijátszásellenes eljárásnak a 875/2012/EU bizottsági rendelettel történő megindítása.

6

| (11) | A Bizottságnak ezért lehetősége van arra, hogy orvosolja az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet azon szempontjait, amelyek a megsemmisítéshez vezettek, ugyanakkor változatlanul hagyja a bírósági ítélet által nem érintett részeket (7). |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságnak ezért lehetősége van arra, hogy orvosolja az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet azon szempontjait, amelyek a megsemmisítéshez vezettek, ugyanakkor változatlanul hagyja a bírósági ítélet által nem érintett részeket (7).

7

| (12) | A Bizottság ezért a kijátszásellenes vizsgálat újraindításáról határozott annak érdekében, hogy kiigazítsa a Bíróság által megállapított alaki jogellenességet. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság ezért a kijátszásellenes vizsgálat újraindításáról határozott annak érdekében, hogy kiigazítsa a Bíróság által megállapított alaki jogellenességet.

| (13) | Mivel a 2018. január 9-i (EU) 2018/28 bizottsági végrehajtási rendeletet nem érinti a Case C-251/18. sz. ügyben a Bíróság által megállapított szabálytalanság, ez az eljárás nem vonatkozik az akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpároknak a City Cycle Industriestől érkező behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámra. |
| --- | --- |

(13)

Mivel a 2018. január 9-i (EU) 2018/28 bizottsági végrehajtási rendeletet nem érinti a Case C-251/18. sz. ügyben a Bíróság által megállapított szabálytalanság, ez az eljárás nem vonatkozik az akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpároknak a City Cycle Industriestől érkező behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámra.

2.   AZ ELJÁRÁS ÚJBÓLI MEGINDÍTÁSA

AZ ELJÁRÁS ÚJBÓLI MEGINDÍTÁSA

2.1.   Az eljárás újbóli megindítása

Az eljárás újbóli megindítása

| (14) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság újraindítja az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, az ex 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 KN-kód (TARIC-kódok: 8712003010 és 8712007091) alá tartozó, motorral nem rendelkező kétkerekű és más kerékpárok (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de bele nem értve az egykerekűeket) behozatalára vonatkozó, kijátszásellenes vizsgálatot, amely az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet elfogadását eredményezte, és azt – e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésével – a szabálytalannak ítélt eljárási lépéstől folytatja. |
| --- | --- |

(14)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság újraindítja az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, az ex 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 KN-kód (TARIC-kódok: 8712003010 és 8712007091) alá tartozó, motorral nem rendelkező kétkerekű és más kerékpárok (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de bele nem értve az egykerekűeket) behozatalára vonatkozó, kijátszásellenes vizsgálatot, amely az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet elfogadását eredményezte, és azt – e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésével – a szabálytalannak ítélt eljárási lépéstől folytatja.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (15) | Az eljárás újbóli megindításának hatálya a Bíróság C-251/18. sz., Trace Sport SAS ügyben hozott ítéletének végrehajtására korlátozódik. A szóban forgó ítéletben a Bíróság által megállapított alaki jogellenesség az uniós intézményekre az (EU) 2016/1036 rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében foglalt akkori szövegezés szerint háruló bizonyítási teherből fakadó kötelezettségekhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(15)

Az eljárás újbóli megindításának hatálya a Bíróság C-251/18. sz., Trace Sport SAS ügyben hozott ítéletének végrehajtására korlátozódik. A szóban forgó ítéletben a Bíróság által megállapított alaki jogellenesség az uniós intézményekre az (EU) 2016/1036 rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében foglalt akkori szövegezés szerint háruló bizonyítási teherből fakadó kötelezettségekhez kapcsolódik.

| (16) | Ezért a Srí Lanka-i, kijátszásra irányuló gyakorlat meglétére vonatkozó, rendelkezésre álló bizonyíték vonatkozásában helyesbíteni kell az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletben szereplő, nem megfelelő indokolást. |
| --- | --- |

(16)

Ezért a Srí Lanka-i, kijátszásra irányuló gyakorlat meglétére vonatkozó, rendelkezésre álló bizonyíték vonatkozásában helyesbíteni kell az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletben szereplő, nem megfelelő indokolást.

2.2.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (17) | Az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján a vizsgált termék behozatalára nyilvántartásbavételi kötelezettséget kell bevezetni annak biztosítása érdekében, hogy amennyiben a vizsgálat kijátszást állapít meg, már a behozatalra vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetésének napjától megfelelő mértékű dömpingellenes vámokat lehessen kivetni. |
| --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján a vizsgált termék behozatalára nyilvántartásbavételi kötelezettséget kell bevezetni annak biztosítása érdekében, hogy amennyiben a vizsgálat kijátszást állapít meg, már a behozatalra vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetésének napjától megfelelő mértékű dömpingellenes vámokat lehessen kivetni.

| (18) | A Bizottság rendelet útján utasíthatja a vámhatóságokat a nyilvántartásba vétel megszüntetésére az azon gyártók által előállított termékeknek az Unióba irányuló behozatala vonatkozásában, amelyek mentességet kértek a nyilvántartásba vétel alól, és amelyekről megállapítást nyert, hogy teljesítik a mentesség feltételeit. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság rendelet útján utasíthatja a vámhatóságokat a nyilvántartásba vétel megszüntetésére az azon gyártók által előállított termékeknek az Unióba irányuló behozatala vonatkozásában, amelyek mentességet kértek a nyilvántartásba vétel alól, és amelyekről megállapítást nyert, hogy teljesítik a mentesség feltételeit.

2.3.   Írásbeli beadvány

Írásbeli beadvány

| (19) | A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított 20 napon belül jelentkezzenek és a vizsgálat újbóli megindításával kapcsolatban ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított 20 napon belül jelentkezzenek és a vizsgálat újbóli megindításával kapcsolatban ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal.

2.4.   A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

| (20) | Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszához tartozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmet e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt a meghallgatás iránti kérelem benyújtására. |
| --- | --- |

(20)

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszához tartozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmet e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt a meghallgatás iránti kérelem benyújtására.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2.5.   Az írásbeli beadványok benyújtása és levelezés

Az írásbeli beadványok benyújtása és levelezés

| (21) | A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

| (22) | Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt és leveleket, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeztek, „Limited (8)” (korlátozott hozzáférésű) jelöléssel kell ellátni. |
| --- | --- |

(22)

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt és leveleket, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeztek, „Limited (8)” (korlátozott hozzáférésű) jelöléssel kell ellátni.

Limited

8

| (23) | A
  „Limited”
  jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet
  „For inspection by interested parties”
  (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó érdekelt fél nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja. |
| --- | --- |

(23)

A
  „Limited”
  jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet
  „For inspection by interested parties”
  (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó érdekelt fél nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja.

„Limited”

„For inspection by interested parties”

| (24) | A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket e-mailben vagy a TRON.tdi platformon (https://webgate.ec. europa.eu/tron/TDI) (9) keresztül – a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában csatolva – nyújtsák be. Az e-mail vagy a TRON.tdi platform használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük az e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.





  A Bizottság levelezési címe: |
| --- | --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H Office: CHAR 04/039 1049 Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail-cím: TRADE-R563-BICYCLES-CIRC@ec.europa.eu |

(24)

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket e-mailben vagy a TRON.tdi platformon (https://webgate.ec. europa.eu/tron/TDI) (9) keresztül – a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában csatolva – nyújtsák be. Az e-mail vagy a TRON.tdi platform használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük az e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

9

A Bizottság levelezési címe:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H Office: CHAR 04/039 1049 Brussels

BELGIQUE/BELGIË

E-mail-cím: TRADE-R563-BICYCLES-CIRC@ec.europa.eu

2.6.   Az együttműködés hiánya

Az együttműködés hiánya

| (25) | Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján. |
| --- | --- |

(25)

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

| (26) | Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat. |
| --- | --- |

(26)

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

| (27) | Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna. |
| --- | --- |

(27)

Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

| (28) | A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a válasz kért formában történő elkészítése indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(28)

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a válasz kért formában történő elkészítése indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

2.7.   Meghallgató tisztviselő

Meghallgató tisztviselő

| (29) | Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok között. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatás iránti kérelmeket. A meghallgató tisztviselő egyedi meghallgatást szervezhet az érdekelt felek számára, és közvetíthet annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. |
| --- | --- |

(29)

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok között. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatás iránti kérelmeket. A meghallgató tisztviselő egyedi meghallgatást szervezhet az érdekelt felek számára, és közvetíthet annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat.

| (30) | A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni. |
| --- | --- |

(30)

A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

| (31) | A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közbenjárását a közbenjárásra okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. Ha a meghallgatás iránti kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket. |
| --- | --- |

(31)

A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közbenjárását a közbenjárásra okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. Ha a meghallgatás iránti kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

| (32) | További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/. |
| --- | --- |

(32)

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

2.8.   A személyes adatok kezelése

A személyes adatok kezelése

| (33) | A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kezeli (10). |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kezeli (10).

10

| (34) | A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/april/tradoc_157872.pdf |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/april/tradoc_157872.pdf

2.9.   Útmutató a vámhatóságok számára

Útmutató a vámhatóságok számára

| (35) | A nemzeti vámhatóságok a vizsgálat újraindításáról szóló értesítés közzétételéig nem hozhatnak döntést az e rendelet által érintett vámok visszafizetésére és elengedésére vonatkozó kérelmekkel kapcsolatosan. A közzétételre általában az e rendelet kihirdetésétől számított kilenc hónapon belül kerül sor. |
| --- | --- |

(35)

A nemzeti vámhatóságok a vizsgálat újraindításáról szóló értesítés közzétételéig nem hozhatnak döntést az e rendelet által érintett vámok visszafizetésére és elengedésére vonatkozó kérelmekkel kapcsolatosan. A közzétételre általában az e rendelet kihirdetésétől számított kilenc hónapon belül kerül sor.

2.10.   Az érdekelt felek tájékoztatása

Az érdekelt felek tájékoztatása

| (36) | A Bizottság minden érdekelt felet tájékoztatni fog a későbbiekben azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az ítéletet végrehajtani szándékozik, és lehetőséget fog biztosítani számukra észrevételeik megtételére, |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság minden érdekelt felet tájékoztatni fog a későbbiekben azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az ítéletet végrehajtani szándékozik, és lehetőséget fog biztosítani számukra észrevételeik megtételére,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság újraindítja az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, az ex 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 KN-kód (TARIC-kódok: 8712003010 és 8712007091) alá tartozó, motorral nem rendelkező kétkerekű és más kerékpárok (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de bele nem értve az egykerekűeket) behozatalára vonatkozó, kijátszásellenes vizsgálatot, amely a 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztő, 2013. május 29-i 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet elfogadását eredményezte.

2. cikk

(1)   Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján a tagállamok vámhatóságai megteszik az e rendelet 1. cikkében meghatározott, az Unióba érkező behozatalok nyilvántartásba vételéhez szükséges lépéseket.

(2)   A nyilvántartásba vételt e rendelet hatálybalépése után kilenc hónappal meg kell szüntetni.

3. cikk

A nemzeti vámhatóságok az újraindított vizsgálat eredményének közzétételéig nem hozhatnak döntést az e rendelet által érintett vámok visszafizetésére és elengedésére vonatkozó kérelmekkel kapcsolatosan.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság 875/2012/EU rendelete (2012. szeptember 25.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet által elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatala által megvalósuló esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat kezdeményezéséről és az ilyen behozatalok nyilvántartásba vételének elrendeléséről (HL L 258., 2012.9.26., 21. o.).

2

(3)  A Tanács 501/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 29.) a 990/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 153., 2013.6.5., 1. o.).

3

(4)  C-248/15P. sz. (az uniós gazdasági ágazat által benyújtott fellebbezés), C-254/15P. sz. (az Európai Bizottság által benyújtott fellebbezés) és C-260/15P. sz. (az Európai Unió Tanácsa által benyújtott fellebbezés) egyesített ügyek

4

(5)  A Bíróság 2018. március 15-i ítélete, Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 73. pont; lásd még a Bíróság 2019. június 19-i C-612/16. sz., P&J Clark International ügyben hozott ítéletének 43. pontját, ECLI:EU:C:2019:508.

5

lásd még

(6)  Ugyanott, 74. pont. lásd még a Bíróság 2019. június 19-i C-612/16. sz., P&J Clark International ügyben hozott ítéletének 43. pontját, ECLI:EU:C:2019:508.

6

lásd még

(7)  A 2000. október 3-i C-458/98. P. sz., Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács ügyben hozott ítélet, ECLI:EU:C:2000:531, 80–85. pont.

7

(8)  A „Limited” jelöléssel ellátott dokumentum az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.) 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

8

(9)  A TRON.tdi platformhoz való hozzáféréshez az érdekelt feleknek rendelkezniük kell EU Login fiókkal. A regisztrációval és a TRON.tdi platform használatával kapcsolatos teljes iránymutatás megtalálható a következő weboldalon: https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

10

---

HATÁROZATOK

| 2019.12.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/35

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. november 28.)

az (EU) 2018/320 végrehajtási határozatnak a Batrachochytrium salamandrivorans gombával kapcsolatos bizonyos állategészségügyi védintézkedések alkalmazási időszaka tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2019) 8551. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állategészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 18. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/320 bizottsági végrehajtási határozat (3) a szalamandrák Unión belüli kereskedelmére és az ilyen állatok Unióba történő behozatalára vonatkozó, a Batrachochytrium salamandrivorans (a továbbiakban: Bsal) gombával kapcsolatos bizonyos állategészségügyi védintézkedéseket állapított meg. Az (EU) 2018/320 végrehajtási határozat 2019. december 31-ig alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/320 bizottsági végrehajtási határozat (3) a szalamandrák Unión belüli kereskedelmére és az ilyen állatok Unióba történő behozatalára vonatkozó, a Batrachochytrium salamandrivorans (a továbbiakban: Bsal) gombával kapcsolatos bizonyos állategészségügyi védintézkedéseket állapított meg. Az (EU) 2018/320 végrehajtási határozat 2019. december 31-ig alkalmazandó.

| (2) | Több tagállam és érdekelt fél arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy korlátozott tapasztalatokkal rendelkeznek az (EU) 2018/320 végrehajtási határozat gyakorlati alkalmazását illetően, és hogy az illetékes hatóságok eddig csupán néhány szalamandraszállítmányt helyeztek karanténba, illetve tanúsítottak. |
| --- | --- |

(2)

Több tagállam és érdekelt fél arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy korlátozott tapasztalatokkal rendelkeznek az (EU) 2018/320 végrehajtási határozat gyakorlati alkalmazását illetően, és hogy az illetékes hatóságok eddig csupán néhány szalamandraszállítmányt helyeztek karanténba, illetve tanúsítottak.

| (3) | Továbbá a Bsalra vonatkozó jelenlegi ismereteket számos tekintetben több új tudományos és járványügyi megállapítás is alátámasztja, és megerősíti, hogy a Bsal számos ázsiai országban endémiás és Spanyolországban is jelen van. |
| --- | --- |

(3)

Továbbá a Bsalra vonatkozó jelenlegi ismereteket számos tekintetben több új tudományos és járványügyi megállapítás is alátámasztja, és megerősíti, hogy a Bsal számos ázsiai országban endémiás és Spanyolországban is jelen van.

| (4) | Mindazonáltal a Bsal jellegét és diagnózisát illetően továbbra is jelentős ismeretbeli hiányosságok vannak. Az előrelépések ellenére az országok többségében továbbra sincsenek elég pontosan meghatározva a kórokozó által érintett terültetek fölrajzi határai, továbbá a diagnózisára szolgáló módszerek sem javultak, és a kereskedelmi szállítmányok útján történő terjedésével összefüggő kockázat csökkentésére irányuló lehetséges intézkedések meghatározására sem került sor. |
| --- | --- |

(4)

Mindazonáltal a Bsal jellegét és diagnózisát illetően továbbra is jelentős ismeretbeli hiányosságok vannak. Az előrelépések ellenére az országok többségében továbbra sincsenek elég pontosan meghatározva a kórokozó által érintett terültetek fölrajzi határai, továbbá a diagnózisára szolgáló módszerek sem javultak, és a kereskedelmi szállítmányok útján történő terjedésével összefüggő kockázat csökkentésére irányuló lehetséges intézkedések meghatározására sem került sor.

| (5) | Az (EU) 2018/320 végrehajtási határozatban előírt részletes állategészségügyi védintézkedéseket ezért nem indokolt megváltoztatni. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2018/320 végrehajtási határozatban előírt részletes állategészségügyi védintézkedéseket ezért nem indokolt megváltoztatni.

| (6) | Az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) egy, az állategészségügyre vonatkozó egységes, egyszerűsített és rugalmas keretszabályozás révén megszilárdítja a közös uniós állategészségügyi politika jogi keretét. Mindenekelőtt védintézkedéseket ír elő állatbetegségek esetén. Ezt a rendeletet 2021. április 21-től kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) egy, az állategészségügyre vonatkozó egységes, egyszerűsített és rugalmas keretszabályozás révén megszilárdítja a közös uniós állategészségügyi politika jogi keretét. Mindenekelőtt védintézkedéseket ír elő állatbetegségek esetén. Ezt a rendeletet 2021. április 21-től kell alkalmazni.

| (7) | Ezért az (EU) 2018/320 végrehajtási határozat alkalmazását az említett rendelet alkalmazásának kezdőnapjáig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(7)

Ezért az (EU) 2018/320 végrehajtási határozat alkalmazását az említett rendelet alkalmazásának kezdőnapjáig meg kell hosszabbítani.

| (8) | Az (EU) 2018/320 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2018/320 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2018/320 végrehajtási határozat 11. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

Alkalmazás

Ezt a határozatot 2021. április 20-ig kell alkalmazni.”

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 28-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

1

(2)  
  HL L 268., 1991.9.24., 56. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/320 végrehajtási határozata (2018. február 28.) a szalamandrák Unión belüli kereskedelmére és az ilyen állatok Unióba történő behozatalára vonatkozó, a Batrachochytrium salamandrivorans gombával kapcsolatos bizonyos állategészségügyi védintézkedésekről (HL L 62., 2018.3.5., 18. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („Állategészségügyi rendelet”) (HL L 84., 2016.3.31., 1. o.).

4

---

| 2019.12.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/37

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1999 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. november 28.)

a 2005/51/EK határozatnak a peszticidek és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok által szennyezett talajnak az Unióba, dekontaminálás céljára történő behozatalára engedélyezett időszak tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2019) 8555. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésének első albekezdésének első francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2000/29/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése szerint az irányelv III. melléklete A. részének 14. pontjával összefüggésben tilos a bizonyos harmadik országokból származó talajnak az Unió területére való behozatala. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/29/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése szerint az irányelv III. melléklete A. részének 14. pontjával összefüggésben tilos a bizonyos harmadik országokból származó talajnak az Unió területére való behozatala.

| (2) | A 2005/51/EK bizottsági határozat (2) különleges feltételek mellett engedélyezte a tagállamok számára, hogy az említett rendelkezésektől való átmeneti eltérést állapítsanak meg a dekontaminálás céljára peszticidek és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok által szennyezett talajnak a megfelelő, veszélyes hulladékok égetését végző égetőműben való kezelése céljából történő behozatala tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/51/EK bizottsági határozat (2) különleges feltételek mellett engedélyezte a tagállamok számára, hogy az említett rendelkezésektől való átmeneti eltérést állapítsanak meg a dekontaminálás céljára peszticidek és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok által szennyezett talajnak a megfelelő, veszélyes hulladékok égetését végző égetőműben való kezelése céljából történő behozatala tekintetében.

| (3) | A 2005/51/EK határozat mellékletének értelmében az eltéréssel élő tagállamok évente értesítik a tagállamokat és a Bizottságot az említett melléklet 3. pontjában említett talaj területükre történő minden egyes behozatalának részleteiről. |
| --- | --- |

(3)

A 2005/51/EK határozat mellékletének értelmében az eltéréssel élő tagállamok évente értesítik a tagállamokat és a Bizottságot az említett melléklet 3. pontjában említett talaj területükre történő minden egyes behozatalának részleteiről.

| (4) | Néhány tagállam kérelmezte az eltérés megállapítása engedélyezésének meghosszabbítását. A tagállamok 2005/51/EK határozata szerint benyújtott értesítései alapján úgy tűnik, hogy az eltérés alkalmazásakor az említett határozatban foglalt különleges feltételeknek való megfelelés elelegendő a károsító szervezetek Unióba történő behurcolásának megelőzésére. Következésképpen az említett határozat hatálya alá tartozó tevékenységek nem járnak növényegészségügyi kockázattal. |
| --- | --- |

(4)

Néhány tagállam kérelmezte az eltérés megállapítása engedélyezésének meghosszabbítását. A tagállamok 2005/51/EK határozata szerint benyújtott értesítései alapján úgy tűnik, hogy az eltérés alkalmazásakor az említett határozatban foglalt különleges feltételeknek való megfelelés elelegendő a károsító szervezetek Unióba történő behurcolásának megelőzésére. Következésképpen az említett határozat hatálya alá tartozó tevékenységek nem járnak növényegészségügyi kockázattal.

| (5) | Ezért helyénvaló egy további öt éves, 2024. december 31-ig tartó időszakra meghosszabbítani az eltérést. |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló egy további öt éves, 2024. december 31-ig tartó időszakra meghosszabbítani az eltérést.

| (6) | A 2005/51/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2005/51/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2005/51/EK határozat módosítása

A 2005/51/EK határozat 1. cikkének második bekezdésében a „2019. december 31-ig” szövegrész helyébe „2024. december 31-ig” lép.

2. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 28-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2005/51/EK határozata (2005. január 21.) dekontaminálás céljára peszticidek és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok által szennyezett talaj behozatala tekintetében a 2000/29/EK tanácsi irányelv bizonyos rendelkezéseitől való átmeneti eltérés megállapításának a tagállamok számára történő engedélyezéséről (HL L 21., 2005.1.25., 21. o.).

2

---

| 2019.12.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2000 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. november 28.)

a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az élelmiszer-hulladékra vonatkozó adatok jelentéséhez és a minőség-ellenőrzési jelentés benyújtásához használandó formátum megállapításáról

(az értesítés a C(2019) 8577. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 37. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2008/98/EK irányelv előírja a tagállamok számára, hogy kövessék nyomon és értékeljék az élelmiszer-hulladék keletkezésének megelőzésére irányuló intézkedéseik végrehajtását azáltal, hogy közös módszertan alapján mérik az élelmiszer-hulladék szintjét, és megköveteli, hogy az élelmiszer-hulladékra vonatkozó adatokat jelentsék a Bizottság felé. Ezekhez az adatokhoz minőség-ellenőrzési jelentést kell mellékelni. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/98/EK irányelv előírja a tagállamok számára, hogy kövessék nyomon és értékeljék az élelmiszer-hulladék keletkezésének megelőzésére irányuló intézkedéseik végrehajtását azáltal, hogy közös módszertan alapján mérik az élelmiszer-hulladék szintjét, és megköveteli, hogy az élelmiszer-hulladékra vonatkozó adatokat jelentsék a Bizottság felé. Ezekhez az adatokhoz minőség-ellenőrzési jelentést kell mellékelni.

| (2) | A tagállamok által az élelmiszer-hulladék mennyiségének jelentéséhez használandó formátumnak azokra a módszerekre kell épülnie, amelyeket az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat (2) előír, ez a határozat tartalmazza ugyanis a tagállamokban keletkező élelmiszer-hulladék szintjének egységes mérésére vonatkozó közös módszertant. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok által az élelmiszer-hulladék mennyiségének jelentéséhez használandó formátumnak azokra a módszerekre kell épülnie, amelyeket az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat (2) előír, ez a határozat tartalmazza ugyanis a tagállamokban keletkező élelmiszer-hulladék szintjének egységes mérésére vonatkozó közös módszertant.

| (3) | Az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat több módszert is felajánl a tagállamokban keletkezett élelmiszer-hulladék mennyiségének mérésére. Így a jelentéstétel egységességének biztosítása érdekében helyénvaló részletes információkat gyűjteni az egyes tagállamokban használt módszerekről. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat több módszert is felajánl a tagállamokban keletkezett élelmiszer-hulladék mennyiségének mérésére. Így a jelentéstétel egységességének biztosítása érdekében helyénvaló részletes információkat gyűjteni az egyes tagállamokban használt módszerekről.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/98/EK irányelv 39. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/98/EK irányelv 39. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok az e határozat mellékletében előírt formátumban nyújtják be a 2008/98/EK irányelv 9. cikke (5) bekezdésének végrehajtására vonatkozó adatokat és a kapcsolódó minőség-ellenőrzési jelentést.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 28-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozata (2019. május 3.) a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az élelmiszer-hulladék szintjének egységes mérésére vonatkozó közös módszertan és minimális minőségi követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 248., 2019.9.27., 77. o.).

2

---

Melléklet

AZ ÉLELMISZER-HULLADÉK SZINTJÉRE VONATKOZÓ ADATOK JELENTÉSÉRE SZOLGÁLÓ FORMÁTUM

A.   AZ ÉLELMISZER-HULLADÉK MENNYISÉGÉRE ÉS AZ ÉLELMISZER-HULLADÉK KELETKEZÉSÉNEK MEGELŐZÉSÉRE VONATKOZÓ ADATOK

1.   Az élelmiszer-hulladék mennyisége (a friss tömeg tonnájában)

| Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza | Az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 1. cikke szerinti élelmiszer-hulladékok mennyisége | A szennyvízként vagy szennyvízzel kidobott élelmiszer-hulladékok mennyisége (az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 3. cikkének b) pontja szerint) |
| --- | --- | --- |
| Az élelmiszer-hulladék teljes mennyisége | Az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek részeiből származó élelmiszer-hulladék (az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 3. cikkének a) pontja szerint) |
| Elsődleges termelés | | | |
| Feldolgozás és gyártás | | | |
| Élelmiszer-kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás | | | |
| Éttermek és étkeztetés | | | |
| Háztartások | | | |
| Összesen | | | |

Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza

Az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 1. cikke szerinti élelmiszer-hulladékok mennyisége

A szennyvízként vagy szennyvízzel kidobott élelmiszer-hulladékok mennyisége (az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 3. cikkének b) pontja szerint)

Az élelmiszer-hulladék teljes mennyisége

Az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek részeiből származó élelmiszer-hulladék (az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 3. cikkének a) pontja szerint)

Elsődleges termelés

Feldolgozás és gyártás

Élelmiszer-kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás

Éttermek és étkeztetés

Háztartások

Összesen

2.   Az élelmiszer-pazarlás megelőzése érdekében kezelt élelmiszer-többlet mennyisége (a friss tömeg tonnájában)

| Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza | Az emberi fogyasztásra újraosztott élelmiszerek mennyisége (az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 3. cikkének c) pontja szerint) | A takarmánnyá alakítás céljából forgalomba hozott élelmiszerek mennyisége (az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 3. cikkének d) pontja szerint) | A korábbi élelmiszerek mennyisége (az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 3. cikkének e) pontja szerint) |
| --- | --- | --- | --- |
| Elsődleges termelés | | | |
| Feldolgozás és gyártás | | | |
| Élelmiszer-kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás | | | |
| Éttermek és étkeztetés | | | |
| Háztartások | | | |
| Összesen | | | |
| — | Fehér mező: az adatok megadása kötelező. |

Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza

Az emberi fogyasztásra újraosztott élelmiszerek mennyisége (az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 3. cikkének c) pontja szerint)

A takarmánnyá alakítás céljából forgalomba hozott élelmiszerek mennyisége (az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 3. cikkének d) pontja szerint)

A korábbi élelmiszerek mennyisége (az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 3. cikkének e) pontja szerint)

Elsődleges termelés

Feldolgozás és gyártás

Élelmiszer-kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás

Éttermek és étkeztetés

Háztartások

Összesen

—

Fehér mező: az adatok megadása kötelező.

| — | Szürke mező: az adatok megadása önkéntes. |
| --- | --- |

—

Szürke mező: az adatok megadása önkéntes.

| — | Az adatok megadása önkéntes |
| --- | --- |

—

Az adatok megadása önkéntes

B.   AZ A. RÉSZBEN EMLÍTETT ADATOKAT KÍSÉRŐ MINŐSÉG-ELLENŐRZÉSI JELENTÉS FORMÁTUMA

1.   A jelentés céljai

A minőség-ellenőrzési jelentés az alábbi célokat szolgálja:

| — | az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat III. és IV. mellékletben az élelmiszer-hulladék szintjének mérésére meghatározott módszerek értékelése, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat III. és IV. mellékletben az élelmiszer-hulladék szintjének mérésére meghatározott módszerek értékelése,

| — | az élelmiszer-hulladék mennyiségéről jelentett adatok minőségének értékelése, |
| --- | --- |

—

az élelmiszer-hulladék mennyiségéről jelentett adatok minőségének értékelése,

| — | az adatgyűjtési eljárások minőségének, ezen belül a közigazgatási adatok forrásai körének és hitelességének, valamint a felmérésen alapuló megközelítések statisztikai megbízhatóságának értékelése, |
| --- | --- |

—

az adatgyűjtési eljárások minőségének, ezen belül a közigazgatási adatok forrásai körének és hitelességének, valamint a felmérésen alapuló megközelítések statisztikai megbízhatóságának értékelése,

| — | az egyes jelentési évek adatai közötti jelentős eltérések indoklása és az adatok pontosságába vetett bizalom garantálása. |
| --- | --- |

—

az egyes jelentési évek adatai közötti jelentős eltérések indoklása és az adatok pontosságába vetett bizalom garantálása.

2.   Általános információk:

Tagállam:

Az adatokat és a leírást benyújtó szervezet:

Kapcsolattartó:

A jelentés tárgyéve:

A benyújtás napja/verzió:

A tagállam által közzétett adatokra mutató link (nem kötelező):

3.   Az adatgyűjtésre vonatkozó általános információk

Kérjük, adja meg az élelmiszer-ellátási lánc egyes szakaszaiban keletkezett élelmiszer-hulladék mennyiségének mérésére az adott jelentési évben használt módszert (X-szel jelölje, hogy az adatokat az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat III. vagy IV. mellékletében előírt módszer alkalmazásával gyűjtötték-e)!

| Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza | Az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat III. mellékletében előírt módszer alkalmazásával gyűjtött adatok | Az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat IV. mellékletében előírt módszer alkalmazásával gyűjtött adatok |
| --- | --- | --- |
| Elsődleges termelés | | |
| Feldolgozás és gyártás | | |
| Élelmiszer-kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás | | |
| Éttermek és étkeztetés | | |
| Háztartások | | |

Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza

Az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat III. mellékletében előírt módszer alkalmazásával gyűjtött adatok

Az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat IV. mellékletében előírt módszer alkalmazásával gyűjtött adatok

Elsődleges termelés

Feldolgozás és gyártás

Élelmiszer-kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás

Éttermek és étkeztetés

Háztartások

4.   A III. mellékletben meghatározott módszerrel végzett méréssel kapcsolatos adatok

4.1.   A keletkezett élelmiszer-hulladék mennyiségének az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat III. mellékletben meghatározott módszerrel történő méréséhez használt adatok forrásainak áttekintő ismertetése

Kérjük, adja meg az élelmiszer-ellátási lánc egyes szakaszaiban keletkezett élelmiszer-hulladék mennyiségére vonatkozó adatok forrását (X-szel jelölje a releváns mezőket)!

| Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza | A 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1)értelmében gyűjtött adatok alapján | Célzott tanulmány (pl. tudományos felmérés, tanácsadó cégek jelentései) alapján | Egyéb források vagy különböző források kombinációja alapján (pl. közigazgatási jelentéstétel, az ipar önkéntes vállalásai – a 4.2. pontban kifejtendő) |
| --- | --- | --- | --- |
| Elsődleges termelés | | | |
| Feldolgozás és gyártás | | | |
| Élelmiszer-kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás | | | |
| Éttermek és étkeztetés | | | |
| Háztartások | | | |

Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza

A 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1)értelmében gyűjtött adatok alapján

Célzott tanulmány (pl. tudományos felmérés, tanácsadó cégek jelentései) alapján

Egyéb források vagy különböző források kombinációja alapján (pl. közigazgatási jelentéstétel, az ipar önkéntes vállalásai – a 4.2. pontban kifejtendő)

Elsődleges termelés

Feldolgozás és gyártás

Élelmiszer-kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás

Éttermek és étkeztetés

Háztartások

4.2.   A keletkezett élelmiszer-hulladék mennyiségének az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat III. mellékletben meghatározott módszerrel történő méréséhez használt módszerek részletes ismertetése

Kérjük, ismertesse az élelmiszer-ellátási lánc egyes szakaszaiban keletkezett élelmiszer-hulladék mennyiségének mérésére használt módszert az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat III. mellékletére való hivatkozással!

| Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza | A használt módszerek rövid leírása (beleértve adott esetben az élelmiszer-hulladék vegyes hulladékon belüli mennyiségének mérésére használt módszereket is) | Az adatokat szolgáltató jogalanyok (pl. gazdálkodók, élelmiszeripari vállalkozások [élelmiszer-vállalkozók], hulladékgazdálkodók, önkormányzatok, háztartások) | Mintavétel és/vagy arányszámítás esetén kérjük, adjon tájékoztatást a minta nagyságáról és kiválasztásáról, illetve a számítás módszeréről! | Az adatok pontosságát befolyásoló fő tényezők, többek között a mintavételi, lefedettségi, mérési, feldolgozási hibák és válaszadási hiányosságok leírása | Az adathitelesítés folyamatának leírása, kitérve a bizonytalansági tényezőkre és azoknak a jelentett eredményekre gyakorolt lehetséges befolyására |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elsődleges termelés | | | | | |
| Feldolgozás és gyártás | | | | | |
| Élelmiszer-kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás | | | | | |
| Éttermek és étkeztetés | | | | | |
| Háztartások | | | | | |

Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza

A használt módszerek rövid leírása (beleértve adott esetben az élelmiszer-hulladék vegyes hulladékon belüli mennyiségének mérésére használt módszereket is)

Az adatokat szolgáltató jogalanyok (pl. gazdálkodók, élelmiszeripari vállalkozások [élelmiszer-vállalkozók], hulladékgazdálkodók, önkormányzatok, háztartások)

Mintavétel és/vagy arányszámítás esetén kérjük, adjon tájékoztatást a minta nagyságáról és kiválasztásáról, illetve a számítás módszeréről!

Az adatok pontosságát befolyásoló fő tényezők, többek között a mintavételi, lefedettségi, mérési, feldolgozási hibák és válaszadási hiányosságok leírása

Az adathitelesítés folyamatának leírása, kitérve a bizonytalansági tényezőkre és azoknak a jelentett eredményekre gyakorolt lehetséges befolyására

Elsődleges termelés

Feldolgozás és gyártás

Élelmiszer-kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás

Éttermek és étkeztetés

Háztartások

5.   Az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat IV. mellékletében előírt módszer szerinti mérésekkel kapcsolatos adatok

Az élelmiszer-ellátási lánc minden olyan szakasza kapcsán adjon tájékoztatást, amelyre vonatkozóan számításokat végeztek a jelentéstételi évben!

| Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza | A számításokhoz felhasznált, az élelmiszer-hulladék mennyiségére vonatkozó adatok | A számításokhoz felhasznált társadalmi-gazdasági adatok | A számítási módszerek leírása |
| --- | --- | --- | --- |
| | Érték [tonna] | Év | Az adat típusa (pl. lakossági, élelmiszer-termelési) (2) | Érték (2) | Év (2) | Forrás (2) | |
| Elsődleges termelés | | | | | | | |
| Feldolgozás és gyártás | | | | | | | |
| Élelmiszer-kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás | | | | | | | |
| Éttermek és étkeztetés | | | | | | | |
| Háztartások | | | | | | | |

Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza

A számításokhoz felhasznált, az élelmiszer-hulladék mennyiségére vonatkozó adatok

A számításokhoz felhasznált társadalmi-gazdasági adatok

A számítási módszerek leírása

Érték [tonna]

Év

Az adat típusa (pl. lakossági, élelmiszer-termelési) (2)

Érték (2)

Év (2)

Forrás (2)

Elsődleges termelés

Feldolgozás és gyártás

Élelmiszer-kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás

Éttermek és étkeztetés

Háztartások

6.   Önkéntes jelentéstétel

Kérjük, adjon tájékoztatást az önkéntesen jelentett adatokról!

| Az adatsor neve (az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 3. cikkének a)–e) pontja szerint) | Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza | Az adatgyűjtési módszer(ek) rövid leírása | Forrás – adott esetben a referenciadokumentumra mutató link |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Az adatsor neve (az (EU) 2019/1597 felhatalmazáson alapuló határozat 3. cikkének a)–e) pontja szerint)

Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza

Az adatgyűjtési módszer(ek) rövid leírása

Forrás – adott esetben a referenciadokumentumra mutató link

A táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető.

7.   A módszertani változtatások és a problémák jelentése

7.1.   A módszertani változtatások ismertetése (adott esetben)

Ismertesse a számítási módszerben a jelentési évben bekövetkezett jelentős változtatásokat, ha vannak! Kérjük, ismertesse különösen az utólagos felülvizsgálatokat, ezek jellegét, esetleg azt, ha valamely jelentési évtől új módszer lépett életbe! Ezt az élelmiszer-ellátási lánc egyes szakaszaira vonatkozóan külön kell megtenni, és meg kell jelölni az érintett adatcellá(ka)t (táblázat, az élelmiszer-ellátási lánc szakasza, az oszlop fejléce).

| |
| --- |

A táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető.

7.2.   A mennyiségi eltérések magyarázata (adott esetben)

Amennyiben egy adatban az előző jelentéstételi év kapcsán bejelentett adatokhoz képest 20 %-nál nagyobb mértékű eltérés tapasztalható, indokolja a mennyiségi eltérést (az élelmiszer-ellátási lánc mely szakaszában jelentkezett, mely ágazat(ok)nak vagy becslés(ek)nek tulajdonítható az eltérés, mi az oka)!

| Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza | Eltérés (%) | Az eltérés fő oka |
| --- | --- | --- |
| | | |

Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza

Eltérés (%)

Az eltérés fő oka

A táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető.

7.3.   A problémák jelentése

Amennyiben az élelmiszer-hulladéknak az élelmiszer-ellátási lánc valamely szakaszához való hozzárendelése nehézséget okozott, kérjük, ismertesse a problémát! Minden probléma kapcsán meg kell jelölni az érintett adatcellá(ka)t (táblázat, az élelmiszer-ellátási lánc szakasza, az oszlop fejléce).

| |
| --- |

8.   Az adatok bizalmas kezelése

Amennyiben a jelentés egyes részeinek titokban tartását kérik, azt indokolja meg! Minden ilyen esetben jelölje meg az érintett adatcellá(ka)t (táblázat, az élelmiszer-ellátási lánc szakasza, az oszlop fejléce)!

| |
| --- |

9.   Főbb nemzeti honlapok, referenciadokumentumok és kiadványok

Kérjük, adja meg az élelmiszer-hulladék mennyiségére vonatkozó adatok gyűjtéséhez használt főbb nemzeti honlapok, referenciadokumentumok és kiadványok linkjeit!

| Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza | Hivatkozás |
| --- | --- |
| | |

Az élelmiszer-ellátási lánc szakasza

Hivatkozás

A táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2150/2002/EK rendelete (2002. november 25.) a hulladékra vonatkozó statisztikákról (HL L 332., 2002.12.9., 1. o.).

(2)  Amennyiben több adatforrást is használtak, az élelmiszer-ellátási lánc megfelelő szakaszában a táblázat további sorokkal bővíthető.

---

| 2019.12.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/46

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2001 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. november 28.)

a 2009/821/EK határozatnak az állategészségügyi határállomások listája és a TRACES állategészségügyi egységeinek listája tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2019) 8579. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 20. cikke (1) és (3) bekezdésére,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állategészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére és 6. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állategészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2009/821/EK bizottsági határozat (4) megállapítja a 91/496/EGK és a 97/78/EK irányelvnek megfelelően jóváhagyott állategészségügyi határállomások listáját, valamint az integrált számítógépes állategészségügyi rendszer (TRACES) központi, regionális és helyi egységeinek a listáját. Ezeket a listákat az említett határozat I., illetve II. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/821/EK bizottsági határozat (4) megállapítja a 91/496/EGK és a 97/78/EK irányelvnek megfelelően jóváhagyott állategészségügyi határállomások listáját, valamint az integrált számítógépes állategészségügyi rendszer (TRACES) központi, regionális és helyi egységeinek a listáját. Ezeket a listákat az említett határozat I., illetve II. melléklete tartalmazza.

| (2) | A Dániától érkezett bejelentés alapján a Billund repülőterén található állategészségügyi határállomás jóváhagyását a lófélékre és a patás állatoktól eltérő egyéb állatokra, a Hanstholm kikötőjében található állategészségügyi határállomás jóváhagyását pedig a csomagolt halászati termékekre kell korlátozni. Ezért helyénvaló ennek megfelelően módosítani a 2009/821/EK határozat I. mellékletében szereplő, az említett tagállamra vonatkozó bejegyzések listáját. |
| --- | --- |

(2)

A Dániától érkezett bejelentés alapján a Billund repülőterén található állategészségügyi határállomás jóváhagyását a lófélékre és a patás állatoktól eltérő egyéb állatokra, a Hanstholm kikötőjében található állategészségügyi határállomás jóváhagyását pedig a csomagolt halászati termékekre kell korlátozni. Ezért helyénvaló ennek megfelelően módosítani a 2009/821/EK határozat I. mellékletében szereplő, az említett tagállamra vonatkozó bejegyzések listáját.

| (3) | A Görögországtól érkezett bejelentés alapján az Evzoniban található közúti állategészségügyi határállomás jóváhagyásából törölni kell a patás állatok és a lófélék kategóriáit, a Szaloniki repülőterén található állategészségügyi határállomást pedig a szobahőmérsékleten tárolt, emberi fogyasztásra szánt csomagolt termékek tekintetében is jóvá kell hagyni. Ezért helyénvaló ennek megfelelően módosítani a 2009/821/EK határozat I. mellékletében szereplő, az említett tagállamra vonatkozó bejegyzések listáját. |
| --- | --- |

(3)

A Görögországtól érkezett bejelentés alapján az Evzoniban található közúti állategészségügyi határállomás jóváhagyásából törölni kell a patás állatok és a lófélék kategóriáit, a Szaloniki repülőterén található állategészségügyi határállomást pedig a szobahőmérsékleten tárolt, emberi fogyasztásra szánt csomagolt termékek tekintetében is jóvá kell hagyni. Ezért helyénvaló ennek megfelelően módosítani a 2009/821/EK határozat I. mellékletében szereplő, az említett tagállamra vonatkozó bejegyzések listáját.

| (4) | A Spanyolországtól érkezett bejelentés alapján a Malaga kikötőjében található állategészségügyi határállomás jóváhagyását az emberi fogyasztásra szánt termékekre kell korlátozni. Ezért helyénvaló ennek megfelelően módosítani a 2009/821/EK határozat I. mellékletében szereplő, az említett tagállamra vonatkozó bejegyzések listáját. |
| --- | --- |

(4)

A Spanyolországtól érkezett bejelentés alapján a Malaga kikötőjében található állategészségügyi határállomás jóváhagyását az emberi fogyasztásra szánt termékekre kell korlátozni. Ezért helyénvaló ennek megfelelően módosítani a 2009/821/EK határozat I. mellékletében szereplő, az említett tagállamra vonatkozó bejegyzések listáját.

| (5) | Az Olaszországtól kapott bejelentés alapján a Caligari kikötőjében található állategészségügyi határállomás jóváhagyásából ki kell zárni a patás állatok hasított testét, a Genova kikötőjében található állategészségügyi határállomáson fel kell függeszteni egy ellenőrző központot, a Milánó-Malpensai repülőtéren található állategészségügyi határállomáson pedig egy új ellenőrző központot kell létrehozni. Ezért helyénvaló ennek megfelelően módosítani a 2009/821/EK határozat I. mellékletében szereplő, az említett tagállamra vonatkozó bejegyzések listáját. |
| --- | --- |

(5)

Az Olaszországtól kapott bejelentés alapján a Caligari kikötőjében található állategészségügyi határállomás jóváhagyásából ki kell zárni a patás állatok hasított testét, a Genova kikötőjében található állategészségügyi határállomáson fel kell függeszteni egy ellenőrző központot, a Milánó-Malpensai repülőtéren található állategészségügyi határállomáson pedig egy új ellenőrző központot kell létrehozni. Ezért helyénvaló ennek megfelelően módosítani a 2009/821/EK határozat I. mellékletében szereplő, az említett tagállamra vonatkozó bejegyzések listáját.

| (6) | Horvátország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy egy igazgatási átszervezést követően a helyi állategészségügyi hivatalok száma 12-ről 5-re csökkent. Ezért helyénvaló ennek megfelelően módosítani a 2009/821/EK határozat II. mellékletét. |
| --- | --- |

(6)

Horvátország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy egy igazgatási átszervezést követően a helyi állategészségügyi hivatalok száma 12-ről 5-re csökkent. Ezért helyénvaló ennek megfelelően módosítani a 2009/821/EK határozat II. mellékletét.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2009/821/EK határozat I. és II. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 28-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

1

(2)  
  HL L 268., 1991.9.24., 56. o.

2

(3)  
  HL L 24., 1998.1.30., 9. o.

3

(4)  A Bizottság 2009/821/EK határozata (2009. szeptember 28.) a jóváhagyott állategészségügyi határállomások listájának összeállításáról, a Bizottság állategészségügyi szakértői által végzett ellenőrzésekre vonatkozó egyes szabályok megállapításáról és a TRACES állategészségügyi egységeinek meghatározásáról (HL L 296., 2009.11.12., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

A 2009/821/EK határozat I. és II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a Dániára vonatkozó rész a következőképpen módosul:






  i. | a Billund repülőterére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Billund | DK BLL 4 | A | | | U(8), E, O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a Dániára vonatkozó rész a következőképpen módosul:

i.

a Billund repülőterére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Billund

DK BLL 4

A

U(8), E, O”

| ii. | a Hanstholm kikötőjére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Hanstholm | DK HAN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

a Hanstholm kikötőjére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Hanstholm

DK HAN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)”

| b) | a Görögországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:






  i. | az Evzoniban található közúti állategészségügyi határállomásra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Evzoni | GR EVZ 3 | R | | HC, NHC-NT | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

a Görögországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:

i.

az Evzoniban található közúti állategészségügyi határállomásra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Evzoni

GR EVZ 3

R

HC, NHC-NT

O”

| ii. | a Szaloniki repülőterére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Thessaloniki | GR SKG 4 | A | | HC-T(CH)(2), HC-NT(2), NHC-NT’ | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

a Szaloniki repülőterére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Thessaloniki

GR SKG 4

A

HC-T(CH)(2), HC-NT(2), NHC-NT’

O”

| c) | a Spanyolországra vonatkozó részben a Malaga kikötőjére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Málaga | ES AGP 1 | P | | HC” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

a Spanyolországra vonatkozó részben a Malaga kikötőjére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Málaga

ES AGP 1

P

HC”

| d) | az Olaszországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:






  i. | a Cagliari kikötőjére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Cagliari | IT CAG 1 | P | | HC(16), NHC(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

az Olaszországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:

i.

a Cagliari kikötőjére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Cagliari

IT CAG 1

P

HC(16), NHC(2)”

| ii. | a Genova kikötőjére vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:










  „Genova | IT GOA 1 | P | Calata Sanità (terminal Sech) | HC(2), NHC-NT(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nino Ronco (terminal Messina) | NHC-NT(2)(*) | |
| Porto di Voltri (Voltri) | HC(2), NHC-NT(2) | |
| Ponte Paleocapa | NHC-NT(6)” | |

ii.

a Genova kikötőjére vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:

„Genova

IT GOA 1

P

Calata Sanità (terminal Sech)

HC(2), NHC-NT(2)

Nino Ronco (terminal Messina)

NHC-NT(2)(*)

Porto di Voltri (Voltri)

HC(2), NHC-NT(2)

Ponte Paleocapa

NHC-NT(6)”

| iii. | a Milánó-Malpensai repülőtérre vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:










  „Milano-Malpensa | IT MXP 4 | A | Magazzini aeroportuali ALHA | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ALHA Airport MXP SpA | | U, E |
| Cargo City MLE | HC(2) | O |
| Cargo Beta – Trans | HC(2), NHC(2)” | |

iii.

a Milánó-Malpensai repülőtérre vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:

„Milano-Malpensa

IT MXP 4

A

Magazzini aeroportuali ALHA

HC(2), NHC(2)

ALHA Airport MXP SpA

U, E

Cargo City MLE

HC(2)

O

Cargo Beta – Trans

HC(2), NHC(2)”

| 2. | A II. melléklet a következőképpen módosul:
  a Horvátországra vonatkozó rész helyébe a következő szöveg lép:






  „HR00001 | Zagreb |
| --- | --- | --- |
| HR00002 | Varaždin |
| HR00003 | Split |
| HR00004 | Rijeka |
| HR00005 | Osijek” |

2.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a Horvátországra vonatkozó rész helyébe a következő szöveg lép:

„HR00001

Zagreb

HR00002

Varaždin

HR00003

Split

HR00004

Rijeka

HR00005

Osijek”

---

| 2019.12.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/50

---

A BIZOTTSÁG (EU, Euratom) 2019/2002VÉGREHAJTÁSI ATÁROZATA

(2019. november 28.)

Bulgáriának a nemzetközi személyszállítás tekintetében a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából bizonyos közelítő becslések 2023 végéig történő további alkalmazására való felhatalmazásáról

(az értesítés a C(2019) 8590. számú dokumentummal történt)

(Csak a bolgár nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hozzáadottérték-adóból származó saját források beszedésének végleges egységes rendszeréről szóló, 1989. május 29-i 1553/89/EGK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésének második franciabekezdésére,

a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2006/112/EK tanácsi irányelv (2) 390a. cikke értelmében Bulgária, a csatlakozás időpontjában általa alkalmazott feltételekkel összhangban, továbbra is mentesítheti az irányelv X. melléklete B. részének 10. pontjában említett nemzetközi személyszállítást mindaddig, ameddig a 2006. december 31-én a Közösséget alkotó valamelyik tagállam ezzel azonos adómentességet alkalmaz. E cikknek megfelelően az említett ügyleteket figyelembe kell venni a héasajátforrás-alap meghatározásához. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/112/EK tanácsi irányelv (2) 390a. cikke értelmében Bulgária, a csatlakozás időpontjában általa alkalmazott feltételekkel összhangban, továbbra is mentesítheti az irányelv X. melléklete B. részének 10. pontjában említett nemzetközi személyszállítást mindaddig, ameddig a 2006. december 31-én a Közösséget alkotó valamelyik tagállam ezzel azonos adómentességet alkalmaz. E cikknek megfelelően az említett ügyleteket figyelembe kell venni a héasajátforrás-alap meghatározásához.

| (2) | A 2010/4/EU, Euratom bizottsági határozat (3) többek között felhatalmazta Bulgáriát arra, hogy a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából 2009. január 1-jétől 2018. december 31-ig közelítő becsléseket alkalmazzon a 2006/112/EK irányelv X. mellékletének B. része 10. pontjában említett nemzetközi személyszállítás tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A 2010/4/EU, Euratom bizottsági határozat (3) többek között felhatalmazta Bulgáriát arra, hogy a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából 2009. január 1-jétől 2018. december 31-ig közelítő becsléseket alkalmazzon a 2006/112/EK irányelv X. mellékletének B. része 10. pontjában említett nemzetközi személyszállítás tekintetében.

| (3) | 2019. április 4-i levelében Bulgária felhatalmazást kért a Bizottságtól arra, hogy a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából továbbra is bizonyos közelítő becsléseket alkalmazzon. Bulgária nem tudja pontosan kiszámítani a héasajátforrás-alapot a 2006/112/EK irányelv X. melléklete B. részének 10. pontjában említett ügyletek – a nemzetközi személyszállítás – tekintetében. Tekintettel az említett ügyletek Bulgária teljes héasajátforrás-alapjához viszonyított súlyára, az ilyen számítás valószínűleg indokolatlan adminisztratív teherrel járna. Bulgária közelítő becslések alkalmazásával képes számítást végezni az ügyletek e kategóriájára nézve. Bulgáriát ezért fel kell hatalmazni arra, hogy továbbra is közelítő becsléseket alkalmazzon a héasajátforrás-alap kiszámításához a nemzetközi személyszállítás tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

2019. április 4-i levelében Bulgária felhatalmazást kért a Bizottságtól arra, hogy a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából továbbra is bizonyos közelítő becsléseket alkalmazzon. Bulgária nem tudja pontosan kiszámítani a héasajátforrás-alapot a 2006/112/EK irányelv X. melléklete B. részének 10. pontjában említett ügyletek – a nemzetközi személyszállítás – tekintetében. Tekintettel az említett ügyletek Bulgária teljes héasajátforrás-alapjához viszonyított súlyára, az ilyen számítás valószínűleg indokolatlan adminisztratív teherrel járna. Bulgária közelítő becslések alkalmazásával képes számítást végezni az ügyletek e kategóriájára nézve. Bulgáriát ezért fel kell hatalmazni arra, hogy továbbra is közelítő becsléseket alkalmazzon a héasajátforrás-alap kiszámításához a nemzetközi személyszállítás tekintetében.

| (4) | Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében helyénvaló korlátozni a felhatalmazás időbeli hatályát, |
| --- | --- |

(4)

Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében helyénvaló korlátozni a felhatalmazás időbeli hatályát,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Bulgária felhatalmazást kap arra, hogy a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából 2019. január 1-jétől 2023. december 31-ig közelítő becsléseket alkalmazzon a 2006/112/EK irányelv X. mellékletének B. része 10. pontjában említett nemzetközi személyszállítás tekintetében.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 28-án.

a Bizottság részéről

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 155., 1989.6.7., 9. o.

1

(2)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2010/4/EU, Euratom határozata (2009. december 22.) Bulgáriának a héa-sajátforrás alapjának kiszámításához az utolsó előtti évet megelőző évekre szóló statisztikák felhasználására, valamint bizonyos közelítő becslések alkalmazására való felhatalmazásáról (HL L 3., 2010.1.7., 17. o.).

3

---

| 2019.12.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/52

---

A BIZOTTSÁG (EU, Euratom) 2019/2003 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. november 28.)

Írországnak a személyszállítás tekintetében a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából bizonyos közelítő becslések 2023 végéig történő további alkalmazására való felhatalmazásáról

(az értesítés a C(2019) 8593. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hozzáadottérték-adóból származó saját források beszedésének végleges egységes rendszeréről szóló, 1989. május 29-i 1553/89/EGK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésének második franciabekezdésére,

a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2006/112/EK tanácsi irányelv (2) 371. cikke értelmében Írország továbbra is mentesítheti az irányelv X. mellékletének B. részében említett ügyleteket, amennyiben 1978. január 1-jén mentesítette azokat. E cikknek megfelelően az említett ügyleteket figyelembe kell venni a héasajátforrás-alap meghatározásához. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/112/EK tanácsi irányelv (2) 371. cikke értelmében Írország továbbra is mentesítheti az irányelv X. mellékletének B. részében említett ügyleteket, amennyiben 1978. január 1-jén mentesítette azokat. E cikknek megfelelően az említett ügyleteket figyelembe kell venni a héasajátforrás-alap meghatározásához.

| (2) | A 2010/5/EU, Euratom bizottsági határozat (3) felhatalmazta Írországot arra, hogy a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából 2009. január 1-jétől 2018. december 31-ig közelítő becsléseket alkalmazzon a 2006/112/EK irányelv X. mellékletének B. része 10. pontjában említett ügylet – a személyszállítás – tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A 2010/5/EU, Euratom bizottsági határozat (3) felhatalmazta Írországot arra, hogy a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából 2009. január 1-jétől 2018. december 31-ig közelítő becsléseket alkalmazzon a 2006/112/EK irányelv X. mellékletének B. része 10. pontjában említett ügylet – a személyszállítás – tekintetében.

| (3) | 2019. április 30-i levelében Írország felhatalmazást kért a Bizottságtól arra, hogy a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából bizonyos közelítő becsléseket alkalmazzon. Írország nem tudja pontosan kiszámítani a héasajátforrás-alapot a 2006/112/EK irányelv X. melléklete B. részének 10. pontjában említett ügyletek – a személyszállítás – tekintetében. Az ilyen számítás valószínűsíthetően indokolatlan adminisztratív terhet jelent ahhoz képest, amilyen hatást ezek az ügyletek Írország összesített héasajátforrás-alapjára gyakorolnak. Írország közelítő becslések alkalmazásával képes számítást végezni az ügyletek e kategóriájára nézve. Írországot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy továbbra is közelítő becsléseket alkalmazzon a héasajátforrás-alap kiszámításához a személyszállítás tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

2019. április 30-i levelében Írország felhatalmazást kért a Bizottságtól arra, hogy a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából bizonyos közelítő becsléseket alkalmazzon. Írország nem tudja pontosan kiszámítani a héasajátforrás-alapot a 2006/112/EK irányelv X. melléklete B. részének 10. pontjában említett ügyletek – a személyszállítás – tekintetében. Az ilyen számítás valószínűsíthetően indokolatlan adminisztratív terhet jelent ahhoz képest, amilyen hatást ezek az ügyletek Írország összesített héasajátforrás-alapjára gyakorolnak. Írország közelítő becslések alkalmazásával képes számítást végezni az ügyletek e kategóriájára nézve. Írországot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy továbbra is közelítő becsléseket alkalmazzon a héasajátforrás-alap kiszámításához a személyszállítás tekintetében.

| (4) | Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében célszerű korlátozni a felhatalmazás időbeli hatályát. |
| --- | --- |

(4)

Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében célszerű korlátozni a felhatalmazás időbeli hatályát.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Írország felhatalmazást kap arra, hogy a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából 2019. január 1-jétől 2023. december 31-ig közelítő becsléseket alkalmazzon a 2006/112/EK irányelv X. mellékletének B. része 10. pontjában említett személyszállítás tekintetében.

2. cikk

Ennek a határozatnak Írország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 28-án.

a Bizottság részéről

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 155., 1989.6.7., 9. o.

1

(2)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2010/5/EU, Euratom határozata (2009. december 22.) Írországnak a héa-sajátforrások alapjának kiszámításához bizonyos közelítő becslések alkalmazására való felhatalmazásáról (HL L 3., 2010.1.7., 19. o.).

3

---

| 2019.12.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/54

---

A BIZOTTSÁG (EU, Euratom) 2019/2004 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. november 28.)

a 2005/872/EK, Euratom határozatnak a Cseh Köztársaság számára a héasajátforrás-alap kiszámítása céljából bizonyos közelítő becslések személyszállítás területén történő alkalmazására adott engedély tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2019) 8595. számú dokumentummal történt)

(Csak a cseh nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hozzáadottérték-adóból származó saját források beszedésének végleges egységes rendszeréről szóló, 1989. május 29-i 1553/89/EGK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésének második franciabekezdésére,

a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2006/112/EK tanácsi irányelv (2) 381. cikke értelmében a Cseh Köztársaság, a csatlakozás időpontjában általa alkalmazott feltételek mellett, a nemzetközi személyszállítás tekintetében továbbra is mentesítheti az irányelv X. melléklete B. részének 10. pontjában említett ügyleteket mindaddig, ameddig a 2004. április 30-án a Közösséget alkotó valamelyik tagállam ezzel azonos mentességet alkalmaz. E cikknek megfelelően az említett ügyleteket figyelembe kell venni a héasajátforrás-alap meghatározásához. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/112/EK tanácsi irányelv (2) 381. cikke értelmében a Cseh Köztársaság, a csatlakozás időpontjában általa alkalmazott feltételek mellett, a nemzetközi személyszállítás tekintetében továbbra is mentesítheti az irányelv X. melléklete B. részének 10. pontjában említett ügyleteket mindaddig, ameddig a 2004. április 30-án a Közösséget alkotó valamelyik tagállam ezzel azonos mentességet alkalmaz. E cikknek megfelelően az említett ügyleteket figyelembe kell venni a héasajátforrás-alap meghatározásához.

| (2) | A 2005/872/EK, Euratom bizottsági határozat (3) 1a. cikke értelmében a Cseh Köztársaság a 2006/112/EK irányelv X. melléklete B. részének 10. pontjában említett ügyletek – a személyszállítás – tekintetében a köztes alap rögzített százalékát alkalmazhatja. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/872/EK, Euratom bizottsági határozat (3) 1a. cikke értelmében a Cseh Köztársaság a 2006/112/EK irányelv X. melléklete B. részének 10. pontjában említett ügyletek – a személyszállítás – tekintetében a köztes alap rögzített százalékát alkalmazhatja.

| (3) | A héa-sajátforrásokkal kapcsolatos legutóbbi ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy a 2006/112/EK irányelv X. melléklete B. részének 10. pontjában említett ügyletek tekintetében a héasajátforrás-alap kiszámításához leegyszerűsített számítási módszer alkalmazásának engedélyezése helytelen és hiányos adatokon alapult. Amennyiben helyes és teljes körű adatok álltak volna a Bizottság rendelkezésére, nem engedélyezte volna a Cseh Köztársaságnak, hogy a 2015 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan közelítő becsléseket alkalmazzon a személyszállítás tekintetében. Ezért helyénvaló a 2005/872/EK, Euratom határozat 1a. cikkét visszamenőleges hatállyal elhagyni. |
| --- | --- |

(3)

A héa-sajátforrásokkal kapcsolatos legutóbbi ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy a 2006/112/EK irányelv X. melléklete B. részének 10. pontjában említett ügyletek tekintetében a héasajátforrás-alap kiszámításához leegyszerűsített számítási módszer alkalmazásának engedélyezése helytelen és hiányos adatokon alapult. Amennyiben helyes és teljes körű adatok álltak volna a Bizottság rendelkezésére, nem engedélyezte volna a Cseh Köztársaságnak, hogy a 2015 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan közelítő becsléseket alkalmazzon a személyszállítás tekintetében. Ezért helyénvaló a 2005/872/EK, Euratom határozat 1a. cikkét visszamenőleges hatállyal elhagyni.

| (4) | Ezért a 2005/872/EK, Euratom határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Ezért a 2005/872/EK, Euratom határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2005/872/EK, Euratom határozat 1a. cikkét el kell hagyni.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság a címzettje.

3. cikk

Ezt a határozatot 2015. november 26-tól kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 28-án.

a Bizottság részéről

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 155., 1989.6.7., 9. o.

1

(2)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2005/872/EK, Euratom határozata (2005. november 21.) a Cseh Köztársaság számára a HÉA-sajátforrás alapjának kiszámításához bizonyos közelítő becslések alkalmazásának engedélyezéséről (HL L 322., 2005.12.9., 19. o.).

3

---

| 2019.12.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/56

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2005 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. november 29.)

a 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat által szabályozott, 2017. évre vonatkozó, tagállamonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásokról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

Tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 21-i 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2) a 2013 és 2020 közötti időszak minden évére vonatkozóan meghatározza az egyes tagállamok éves kibocsátási jogosultságait, valamint a határértéknek való megfelelés évenkénti felmérésére szolgáló mechanizmust. A tagállamok éves kibocsátási jogosultságának tonna CO2-egyenértékeit a 2013/162/EU bizottsági határozat (3) tartalmazza. Az egyes tagállamok éves kibocsátási jogosultságainak kiigazításait a 2013/634/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2) a 2013 és 2020 közötti időszak minden évére vonatkozóan meghatározza az egyes tagállamok éves kibocsátási jogosultságait, valamint a határértéknek való megfelelés évenkénti felmérésére szolgáló mechanizmust. A tagállamok éves kibocsátási jogosultságának tonna CO2-egyenértékeit a 2013/162/EU bizottsági határozat (3) tartalmazza. Az egyes tagállamok éves kibocsátási jogosultságainak kiigazításait a 2013/634/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) határozza meg.

| (2) | Az 525/2013/EU rendelet 19. cikke eljárást ír elő az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását tartalmazó tagállami jegyzékeknek a 2009/406/EK határozatnak való megfelelést értékelő felülvizsgálatára vonatkozóan. Az 525/2013/EU rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett éves felülvizsgálatra a Bizottsághoz 2019 márciusában a 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) III. fejezetében és XVI. mellékletében meghatározott eljárásoknak megfelelően benyújtott, 2017-ra vonatkozó kibocsátási adatokat alapul véve került sor. |
| --- | --- |

(2)

Az 525/2013/EU rendelet 19. cikke eljárást ír elő az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását tartalmazó tagállami jegyzékeknek a 2009/406/EK határozatnak való megfelelést értékelő felülvizsgálatára vonatkozóan. Az 525/2013/EU rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett éves felülvizsgálatra a Bizottsághoz 2019 márciusában a 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) III. fejezetében és XVI. mellékletében meghatározott eljárásoknak megfelelően benyújtott, 2017-ra vonatkozó kibocsátási adatokat alapul véve került sor.

| (3) | A 2009/406/EK határozat által szabályozott, 2017-ra vonatkozó, tagállamonkénti üvegházhatásúgáz-összkibocsátás meghatározása során figyelembe kell venni az éves felülvizsgálat során eszközölt technikai korrekciókat és kiigazított becsléseket, melyeket a 749/2014/EU rendelet 35. cikkének (2) bekezdése szerinti végső vizsgálati jelentések tartalmaznak. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/406/EK határozat által szabályozott, 2017-ra vonatkozó, tagállamonkénti üvegházhatásúgáz-összkibocsátás meghatározása során figyelembe kell venni az éves felülvizsgálat során eszközölt technikai korrekciókat és kiigazított becsléseket, melyeket a 749/2014/EU rendelet 35. cikkének (2) bekezdése szerinti végső vizsgálati jelentések tartalmaznak.

| (4) | E határozat a kihirdetése napján lép hatályba annak érdekében, hogy összhangban legyen az 525/2013/EU rendelet 19. cikke (7) bekezdésének azon rendelkezéseivel, amelyek a tagállamok számára a 2009/406/EK határozat szerinti rugalmassági mechanizmus használatát engedélyező négy hónapos időszak kezdetéül e határozat kihirdetésének dátumát határozzák meg, |
| --- | --- |

(4)

E határozat a kihirdetése napján lép hatályba annak érdekében, hogy összhangban legyen az 525/2013/EU rendelet 19. cikke (7) bekezdésének azon rendelkezéseivel, amelyek a tagállamok számára a 2009/406/EK határozat szerinti rugalmassági mechanizmus használatát engedélyező négy hónapos időszak kezdetéül e határozat kihirdetésének dátumát határozzák meg,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2009/406/EK határozat által szabályozott, 2017-ra vonatkozó, tagállamonkénti üvegházhatásúgáz-összkibocsátásokat, melyek az 525/2013/EU rendelet 19. cikkének (2) bekezdése szerinti éves felülvizsgálat eredményeinek megfelelően korrigált jegyzék adatain alapulnak, e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 165., 2013.6.18., 13. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/406/EK határozata (2009. április 23.) az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

2

(3)  A Bizottság 2013/162/EU határozata (2013. március 26.) a 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti, a 2013–2020-as időszakra vonatkozó éves tagállami kibocsátási jogosultságok meghatározásáról (HL L 90., 2013.3.28., 106. o.).

3

(4)  A Bizottság 2013/634/EU végrehajtási határozata (2013. október 31.) a 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti, a 2013–2020-as időszakra vonatkozó éves tagállami kibocsátási jogosultságok kiigazításáról (HL L 292., 2013.11.1., 19. o.).

4

(5)  A Bizottság 749/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 30.) a tagállamok által az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében jelentett információk felépítéséről, formátumáról, benyújtási eljárásáról és felülvizsgálatáról (HL L 203., 2014.7.11., 23. o.).

5

---

MELLÉKLET

| Tagállam | A 2009/406/EK határozat által szabályozott üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2017-re vonatkozó adatai tagállamonként
  (tonna szén-dioxid-egyenérték) |
| --- | --- |
| Belgium | 70 824 562 |
| Bulgária | 26 526 793 |
| Csehország | 62 395 184 |
| Dánia | 32 676 908 |
| Németország | 466 857 281 |
| Észtország | 6 205 022 |
| Írország | 43 828 744 |
| Görögország | 45 445 291 |
| Spanyolország | 201 107 413 |
| Franciaország | 352 795 706 |
| Horvátország | 16 669 301 |
| Olaszország | 270 145 340 |
| Ciprus | 4 270 890 |
| Lettország | 9 243 088 |
| Litvánia | 14 132 498 |
| Luxemburg | 8 743 461 |
| Magyarország | 43 141 883 |
| Málta | 1 428 480 |
| Hollandia | 102 326 628 |
| Ausztria | 51 651 769 |
| Lengyelország | 211 506 734 |
| Portugália | 40 186 365 |
| Románia | 75 363 245 |
| Szlovénia | 10 881 767 |
| Szlovákia | 21 249 803 |
| Finnország | 30 062 237 |
| Svédország | 32 530 542 |
| Egyesült Királyság | 332 050 822 |

Tagállam

A 2009/406/EK határozat által szabályozott üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2017-re vonatkozó adatai tagállamonként

(tonna szén-dioxid-egyenérték)

Belgium

70 824 562

Bulgária

26 526 793

Csehország

62 395 184

Dánia

32 676 908

Németország

466 857 281

Észtország

6 205 022

Írország

43 828 744

Görögország

45 445 291

Spanyolország

201 107 413

Franciaország

352 795 706

Horvátország

16 669 301

Olaszország

270 145 340

Ciprus

4 270 890

Lettország

9 243 088

Litvánia

14 132 498

Luxemburg

8 743 461

Magyarország

43 141 883

Málta

1 428 480

Hollandia

102 326 628

Ausztria

51 651 769

Lengyelország

211 506 734

Portugália

40 186 365

Románia

75 363 245

Szlovénia

10 881 767

Szlovákia

21 249 803

Finnország

30 062 237

Svédország

32 530 542

Egyesült Királyság

332 050 822

---

| 2019.12.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 310/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 310/59

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2006 HATÁROZATA

(2019. november 29.)

Írországnak az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) szóló (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendeletben való részvételéről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyvre és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Írország az Európai Bizottság Főtitkárához intézett, 2019. szeptember 9-én iktatott levelében bejelentette azon szándékát, hogy részt kíván venni az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1). |
| --- | --- |

(1)

Írország az Európai Bizottság Főtitkárához intézett, 2019. szeptember 9-én iktatott levelében bejelentette azon szándékát, hogy részt kíván venni az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1).

| (2) | Mivel Írországnak az (EU) 2018/1727 rendeletben való részvételéhez nem kapcsolódnak különleges feltételek, nincs szükség átmeneti intézkedésekre. |
| --- | --- |

(2)

Mivel Írországnak az (EU) 2018/1727 rendeletben való részvételéhez nem kapcsolódnak különleges feltételek, nincs szükség átmeneti intézkedésekre.

| (3) | Ezért Írországnak az (EU) 2018/1727 rendeletben való részvételét meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(3)

Ezért Írországnak az (EU) 2018/1727 rendeletben való részvételét meg kell erősíteni.

| (4) | Az (EU) 2018/1727 rendelet 2018. december 11-én hatályba lépett, és 2019. december 12-től alkalmazandó. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2018/1727 rendelet 2018. december 11-én hatályba lépett, és 2019. december 12-től alkalmazandó.

| (5) | A (21.) jegyzőkönyv 4. cikke értelmében ennek a határozatnak haladéktalanul, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon kell hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(5)

A (21.) jegyzőkönyv 4. cikke értelmében ennek a határozatnak haladéktalanul, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon kell hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság megerősíti Írországnak az (EU) 2018/1727 rendeletben való részvételét.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. november 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1727 rendelete (2018. november 14.) az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) és a 2002/187/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 138. o.).

1

---