# Euroopa Liidu L 322/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 322 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik12. detsember 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 322

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik12. detsember 2019

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2099, 23. oktoober 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2099, 23. oktoober 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/2099,

23. oktoober 2019,

millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012 (4) näeb ette, et standarditud börsivälised tuletislepingud tuleb kliirida keskse vastaspoole kaudu kooskõlas teistes G20 riikides kohaldatavate sarnaste nõuetega. Kõnealuse määrusega on kesksetele vastaspooltele kehtestatud ka ranged usaldatavus-, organisatsioonilised ja äritegevusnõuded ning kesksete vastaspoolte usaldatavusnõuete täitmise järelevalve kord, et minimeerida kesksete vastaspoolte kasutajate riske ja toetada finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012 (4) näeb ette, et standarditud börsivälised tuletislepingud tuleb kliirida keskse vastaspoole kaudu kooskõlas teistes G20 riikides kohaldatavate sarnaste nõuetega. Kõnealuse määrusega on kesksetele vastaspooltele kehtestatud ka ranged usaldatavus-, organisatsioonilised ja äritegevusnõuded ning kesksete vastaspoolte usaldatavusnõuete täitmise järelevalve kord, et minimeerida kesksete vastaspoolte kasutajate riske ja toetada finantsstabiilsust.

| (2) | Alates määruse (EL) nr 648/2012 vastuvõtmisest on kesksete vastaspoolte tegevuse maht ja ulatus liidus ja kogu maailmas kiiresti kasvanud. Kesksete vastaspoolte tegevus peaks järgmistel aastatel jätkuvalt laienema, kuna kehtestatakse täiendavad kliirimiskohustused ja suureneb vabatahtlik kliirimine vastaspoolte poolt, kelle suhtes kliirimiskohustust ei kohaldata. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/834 (5) muudab määrust (EL) nr 648/2012 sihipärasel viisil, et parandada selle tulemuslikkust ja proportsionaalsust, luues kesksetele vastaspooltele täiendavad stiimulid vastaspooltele tuletisinstrumentide keskse kliirimise pakkumiseks ning hõlbustades väikeste finantssektori ja selle väliste vastaspoolte juurdepääsu kliiringule. Kapitaliturgude liidust tulenevad sügavamad ja integreeritumad kapitaliturud suurendavad veelgi piiriülese kliirimise vajadust liidus ning see omakorda suurendab kesksete vastaspoolte olulisust ja omavahelist seotust finantssüsteemis. |
| --- | --- |

(2)

Alates määruse (EL) nr 648/2012 vastuvõtmisest on kesksete vastaspoolte tegevuse maht ja ulatus liidus ja kogu maailmas kiiresti kasvanud. Kesksete vastaspoolte tegevus peaks järgmistel aastatel jätkuvalt laienema, kuna kehtestatakse täiendavad kliirimiskohustused ja suureneb vabatahtlik kliirimine vastaspoolte poolt, kelle suhtes kliirimiskohustust ei kohaldata. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/834 (5) muudab määrust (EL) nr 648/2012 sihipärasel viisil, et parandada selle tulemuslikkust ja proportsionaalsust, luues kesksetele vastaspooltele täiendavad stiimulid vastaspooltele tuletisinstrumentide keskse kliirimise pakkumiseks ning hõlbustades väikeste finantssektori ja selle väliste vastaspoolte juurdepääsu kliiringule. Kapitaliturgude liidust tulenevad sügavamad ja integreeritumad kapitaliturud suurendavad veelgi piiriülese kliirimise vajadust liidus ning see omakorda suurendab kesksete vastaspoolte olulisust ja omavahelist seotust finantssüsteemis.

| (3) | Liidus asutatud ja määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte arv on jätkuvalt suhteliselt piiratud – 2019. aasta augusti seisuga oli neid 16. Kõnealuse määruse kohaselt on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tunnustatud 33 kolmanda riigi keskset vastaspoolt, mis võimaldab neil pakkuda oma teenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele. Kliiringuturud on liidus tihedalt integreeritud, kuid teatavate varaklasside puhul äärmiselt kontsentreeritud ja omavahel väga seotud. Riski kontsentreerumise tulemusel on keskse vastaspoole maksejõuetuse tõenäosus väike, kuid sellel võib olla äärmiselt suur mõju. Kooskõlas G20 raames saavutatud konsensusega võttis komisjon 2016. aasta novembris vastu määruse ettepaneku kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kohta, tagamaks et ametiasutused on nõuetekohaselt valmis tegelema maksejõuetuks muutuva keskse vastaspoolega, säilitades finantsstabiilsuse ja piirates maksumaksjate kulusid. |
| --- | --- |

(3)

Liidus asutatud ja määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte arv on jätkuvalt suhteliselt piiratud – 2019. aasta augusti seisuga oli neid 16. Kõnealuse määruse kohaselt on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tunnustatud 33 kolmanda riigi keskset vastaspoolt, mis võimaldab neil pakkuda oma teenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele. Kliiringuturud on liidus tihedalt integreeritud, kuid teatavate varaklasside puhul äärmiselt kontsentreeritud ja omavahel väga seotud. Riski kontsentreerumise tulemusel on keskse vastaspoole maksejõuetuse tõenäosus väike, kuid sellel võib olla äärmiselt suur mõju. Kooskõlas G20 raames saavutatud konsensusega võttis komisjon 2016. aasta novembris vastu määruse ettepaneku kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kohta, tagamaks et ametiasutused on nõuetekohaselt valmis tegelema maksejõuetuks muutuva keskse vastaspoolega, säilitades finantsstabiilsuse ja piirates maksumaksjate kulusid.

| (4) | Olenemata kõnealusest seadusandlikust ettepanekust ja pidades silmas kliirimise mahu, keerukuse ja piiriülese mõõtme kasvu liidus ja kogu maailmas, tuleks liidu ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalvekord läbi vaadata. Tuvastatud probleemide varajane lahendamine ning liidu ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte selge ja ühtse järelevalvekorra kehtestamine tugevdaks liidu finantssüsteemi üldist stabiilsust ja peaks veelgi vähendama võimalikku keskse vastaspoole maksejõuetuse riski. |
| --- | --- |

(4)

Olenemata kõnealusest seadusandlikust ettepanekust ja pidades silmas kliirimise mahu, keerukuse ja piiriülese mõõtme kasvu liidus ja kogu maailmas, tuleks liidu ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalvekord läbi vaadata. Tuvastatud probleemide varajane lahendamine ning liidu ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte selge ja ühtse järelevalvekorra kehtestamine tugevdaks liidu finantssüsteemi üldist stabiilsust ja peaks veelgi vähendama võimalikku keskse vastaspoole maksejõuetuse riski.

| (5) | Kõnealuseid kaalutlusi silmas pidades võttis komisjon 4. mail 2017 vastu teatise „Reageerimine kriitiliste finantsturgude taristuga seotud probleemidele ja kapitaliturgude liidu edasiarendamine“, milles märkis, et määrust (EL) nr 648/2012 on vaja veelgi muuta, et täiustada kehtivat raamistikku, millega tagatakse finantsstabiilsus ning toetatakse kapitaliturgude liidu edasist arendamist ja süvendamist. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuseid kaalutlusi silmas pidades võttis komisjon 4. mail 2017 vastu teatise „Reageerimine kriitiliste finantsturgude taristuga seotud probleemidele ja kapitaliturgude liidu edasiarendamine“, milles märkis, et määrust (EL) nr 648/2012 on vaja veelgi muuta, et täiustada kehtivat raamistikku, millega tagatakse finantsstabiilsus ning toetatakse kapitaliturgude liidu edasist arendamist ja süvendamist.

| (6) | Määruse (EL) nr 648/2012 kohane järelevalvekord tugineb peamiselt päritoluriigi järelevalvel. Liidus asutatud kesksetele vastaspooltele annavad praegu tegevuslubasid ja nende üle teevad järelevalvet liikmesriikide pädevad asutused koostöös kolleegiumidega, mis koosnevad riiklikest järelevalveasutustest, ESMAst, Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) asjaomastest liikmetest ja muudest asjaomastest asutustest. Kolleegiumid tuginevad määruse (EL) nr 648/2012 sätete täitmise tagamise eest vastutava keskse vastaspoole pädeva asutuse koordineerimisele ja teabevahetusele temaga. Erinevad kesksete vastaspoolte järelevalve tavad liidus võivad tekitada õigusliku ja järelevalvealase arbitraaži riski, ohustades finantsstabiilsust ja tuues kaasa ebaterve konkurentsi. Komisjon on juhtinud tähelepanu nendele esilekerkivatele riskidele ja suurema järelevalvealase ühtsuse vajadusele oma 14. septembri 2016. aasta teatises kapitaliturgude liidu kohta ja avalikus konsultatsioonis Euroopa järelevalveasutuste tegevuse kohta. Väärtpaberiturujärelevalve peaks seega oma juba olemasoleva üldise rolli raames – milleks on pädevate asutuste vaheline ja kolleegiumide vaheline koordineerimine, et luua ühine järelevalvekultuur ja ühtsed järelevalvetavad, tagada ühtlased menetlused ja ühtsed lähenemisviisid ning tugevdada järelevalvetulemuste ühtsust – keskenduma eelkõige nendele järelevalvevaldkondadele, millel on piiriülene mõõde või võimalik piiriülene mõju. Väärtpaberiturujärelevalve peaks piiriülese mõõtme ja võimaliku piiriülese mõjuga järelevalvevaldkonnad kindlaks määrama, tuginedes oma oskusteabele ja kogemustele määruse (EL) nr 648/2012 rakendamisel. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 648/2012 kohane järelevalvekord tugineb peamiselt päritoluriigi järelevalvel. Liidus asutatud kesksetele vastaspooltele annavad praegu tegevuslubasid ja nende üle teevad järelevalvet liikmesriikide pädevad asutused koostöös kolleegiumidega, mis koosnevad riiklikest järelevalveasutustest, ESMAst, Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) asjaomastest liikmetest ja muudest asjaomastest asutustest. Kolleegiumid tuginevad määruse (EL) nr 648/2012 sätete täitmise tagamise eest vastutava keskse vastaspoole pädeva asutuse koordineerimisele ja teabevahetusele temaga. Erinevad kesksete vastaspoolte järelevalve tavad liidus võivad tekitada õigusliku ja järelevalvealase arbitraaži riski, ohustades finantsstabiilsust ja tuues kaasa ebaterve konkurentsi. Komisjon on juhtinud tähelepanu nendele esilekerkivatele riskidele ja suurema järelevalvealase ühtsuse vajadusele oma 14. septembri 2016. aasta teatises kapitaliturgude liidu kohta ja avalikus konsultatsioonis Euroopa järelevalveasutuste tegevuse kohta. Väärtpaberiturujärelevalve peaks seega oma juba olemasoleva üldise rolli raames – milleks on pädevate asutuste vaheline ja kolleegiumide vaheline koordineerimine, et luua ühine järelevalvekultuur ja ühtsed järelevalvetavad, tagada ühtlased menetlused ja ühtsed lähenemisviisid ning tugevdada järelevalvetulemuste ühtsust – keskenduma eelkõige nendele järelevalvevaldkondadele, millel on piiriülene mõõde või võimalik piiriülene mõju. Väärtpaberiturujärelevalve peaks piiriülese mõõtme ja võimaliku piiriülese mõjuga järelevalvevaldkonnad kindlaks määrama, tuginedes oma oskusteabele ja kogemustele määruse (EL) nr 648/2012 rakendamisel.

| (7) | Võttes arvesse finantsturgude üleilmset olemust ning vajadust kõrvaldada ebakõlad liidu ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalve vahel, tuleks suurendada Väärtpaberiturujärelevalve suutlikkust edendada lähenemist kesksete vastaspoolte järelevalves. Selleks tuleks moodustada kesksete vastaspoolte jaoks alaline asutusesisene komitee („kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee“), kes tegeleb liidus tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte ja kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud ülesannetega. Väärtpaberiturujärelevalve haldusalas oleva kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee moodustamine, funktsioonid ja koosseis peaks olema ainulaadne lahendus kesksete vastaspoolte järelevalve alase oskusteabe koondamiseks ning ei tohiks luua pretsedenti Euroopa järelevalveasutuste jaoks. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse finantsturgude üleilmset olemust ning vajadust kõrvaldada ebakõlad liidu ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalve vahel, tuleks suurendada Väärtpaberiturujärelevalve suutlikkust edendada lähenemist kesksete vastaspoolte järelevalves. Selleks tuleks moodustada kesksete vastaspoolte jaoks alaline asutusesisene komitee („kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee“), kes tegeleb liidus tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte ja kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud ülesannetega. Väärtpaberiturujärelevalve haldusalas oleva kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee moodustamine, funktsioonid ja koosseis peaks olema ainulaadne lahendus kesksete vastaspoolte järelevalve alase oskusteabe koondamiseks ning ei tohiks luua pretsedenti Euroopa järelevalveasutuste jaoks.

| (8) | Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee peaks täitma talle määrusega (EL) nr 648/2012 seatud konkreetseid ülesandeid, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ning liidu ja selle liikmesriikide finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(8)

Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee peaks täitma talle määrusega (EL) nr 648/2012 seatud konkreetseid ülesandeid, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ning liidu ja selle liikmesriikide finantsstabiilsus.

| (9) | Et hõlmata kogu kesksete vastaspoolte järelevalve alane praktiline kogemus ja tegevusalane oskusteave, peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomiteesse kuuluma esimees, sõltumatud liikmed ning tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte liikmesriikide pädevad asutused. Kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee tuleb kokku seoses tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega, peaksid nende kesksete vastaspoolte kliiritud finantsinstrumentide liidu vääringute emitentidest keskpangad selleks, et oleks lihtsam pääseda juurde nende ülesannete täitmiseks asjakohaseks osutuda võivale teabele, saama osaleda vabatahtlikult kesksete vastaspoolte järelevalvekomitees nendes valdkondades, milles viiakse läbi kogu liitu hõlmavad hindamised, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu korral ning asjassepuutuvat turuarengut. Kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee tuleb kokku seoses kolmanda riigi kesksete vastaspooltega, peaksid vastava kolmanda riigi keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpangad saama osaleda vabatahtlikult kesksete vastaspoolte järelevalvekomitees otsuste ettevalmistamiseks, mis on seotud kolmandate riikide kesksete vastaspooltega, kes on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt olulised või võivad tõenäoliselt selleks saada („teise taseme kesksed vastaspooled“). Emitentidest keskpangad peaksid olema kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee hääleõiguseta liikmed. Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimehel peaks olema õigus kutsuda vaatlejana osalema kolleegiumide liikmeid, tagamaks, et kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee võtab arvesse teiste asjaomaste asutuste seisukohti. |
| --- | --- |

(9)

Et hõlmata kogu kesksete vastaspoolte järelevalve alane praktiline kogemus ja tegevusalane oskusteave, peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomiteesse kuuluma esimees, sõltumatud liikmed ning tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte liikmesriikide pädevad asutused. Kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee tuleb kokku seoses tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega, peaksid nende kesksete vastaspoolte kliiritud finantsinstrumentide liidu vääringute emitentidest keskpangad selleks, et oleks lihtsam pääseda juurde nende ülesannete täitmiseks asjakohaseks osutuda võivale teabele, saama osaleda vabatahtlikult kesksete vastaspoolte järelevalvekomitees nendes valdkondades, milles viiakse läbi kogu liitu hõlmavad hindamised, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu korral ning asjassepuutuvat turuarengut. Kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee tuleb kokku seoses kolmanda riigi kesksete vastaspooltega, peaksid vastava kolmanda riigi keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpangad saama osaleda vabatahtlikult kesksete vastaspoolte järelevalvekomitees otsuste ettevalmistamiseks, mis on seotud kolmandate riikide kesksete vastaspooltega, kes on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt olulised või võivad tõenäoliselt selleks saada („teise taseme kesksed vastaspooled“). Emitentidest keskpangad peaksid olema kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee hääleõiguseta liikmed. Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimehel peaks olema õigus kutsuda vaatlejana osalema kolleegiumide liikmeid, tagamaks, et kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee võtab arvesse teiste asjaomaste asutuste seisukohti.

| (10) | Asjakohasel tasemel oskusteabe ja vastutuse tagamiseks peaks Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu („järelevalvekomitee“) nimetama kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimehe ja sõltumatud liikmed ametisse nende teenete, kliirimis-, kauplemisjärgsete, usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja finantsküsimuste alaste teadmiste põhjal ning kogemuste põhjal kesksete vastaspoolte järelevalve ja reguleerimise valdkonnas, kasutades avalikku valikumenetlust, mille korraldab ja mida juhib järelevalvenõukogu, keda abistab komisjon, ja mille käigus tuleks järgida soolise tasakaalu põhimõtet. Enne kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimehe ja sõltumatute liikmete ametissenimetamist ja kuni üks kuu pärast nende valimist järelevalvenõukogu poolt peaks Euroopa Parlament pärast valitud isikute ärakuulamist nende ametissenimetamise heaks kiitma või tagasi lükkama. Järelevalvenõukogu võib nimetada ametisse üksnes valitud kandidaadid, kelle Euroopa Parlament on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(10)

Asjakohasel tasemel oskusteabe ja vastutuse tagamiseks peaks Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu („järelevalvekomitee“) nimetama kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimehe ja sõltumatud liikmed ametisse nende teenete, kliirimis-, kauplemisjärgsete, usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja finantsküsimuste alaste teadmiste põhjal ning kogemuste põhjal kesksete vastaspoolte järelevalve ja reguleerimise valdkonnas, kasutades avalikku valikumenetlust, mille korraldab ja mida juhib järelevalvenõukogu, keda abistab komisjon, ja mille käigus tuleks järgida soolise tasakaalu põhimõtet. Enne kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimehe ja sõltumatute liikmete ametissenimetamist ja kuni üks kuu pärast nende valimist järelevalvenõukogu poolt peaks Euroopa Parlament pärast valitud isikute ärakuulamist nende ametissenimetamise heaks kiitma või tagasi lükkama. Järelevalvenõukogu võib nimetada ametisse üksnes valitud kandidaadid, kelle Euroopa Parlament on heaks kiitnud.

| (11) | Läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli tagamiseks ning liidu institutsioonide õiguste kaitsmiseks peaksid kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees ja sõltumatud liikmed vastutama Euroopa Parlamendi ja nõukogu ees kõigi määruse (EL) nr 648/2012 alusel tehtud otsuste eest. |
| --- | --- |

(11)

Läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli tagamiseks ning liidu institutsioonide õiguste kaitsmiseks peaksid kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees ja sõltumatud liikmed vastutama Euroopa Parlamendi ja nõukogu ees kõigi määruse (EL) nr 648/2012 alusel tehtud otsuste eest.

| (12) | Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees ja sõltumatud liikmed peaksid tegutsema sõltumatult ja objektiivselt liidu huvides. Nad peaksid tagama, et siseturu nõuetekohast toimimist ning finantsstabiilsust võetaks kohaselt arvesse igas liikmesriigis, vaatamata sellele, kas neis on tegevusloa saanud keskseid vastaspooli või mitte, ja liidus. |
| --- | --- |

(12)

Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees ja sõltumatud liikmed peaksid tegutsema sõltumatult ja objektiivselt liidu huvides. Nad peaksid tagama, et siseturu nõuetekohast toimimist ning finantsstabiilsust võetaks kohaselt arvesse igas liikmesriigis, vaatamata sellele, kas neis on tegevusloa saanud keskseid vastaspooli või mitte, ja liidus.

| (13) | Asjakohase, tulemusliku ja kiire otsustusprotsessi tagamiseks peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimehel ja sõltumatutel liikmetel ning sellise liikmesriigi pädeval asutusel, kus tegevusloa saanud keskne vastaspool on asutatud, olema hääleõigus. Keskpanga või keskpankade esindajatel ega vaatlejatel ei tohiks hääleõigust olla. Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee peaks tegema oma otsused liikmete lihthäälteenamusega, kusjuures igal hääletaval liikmel peaks olema üks hääl ja esimehel peaks olema häälte võrdse jagunemise korral otsustav hääl. Lõplike otsuste tegemise õigus peaks jääma järelevalvenõukogule. |
| --- | --- |

(13)

Asjakohase, tulemusliku ja kiire otsustusprotsessi tagamiseks peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimehel ja sõltumatutel liikmetel ning sellise liikmesriigi pädeval asutusel, kus tegevusloa saanud keskne vastaspool on asutatud, olema hääleõigus. Keskpanga või keskpankade esindajatel ega vaatlejatel ei tohiks hääleõigust olla. Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee peaks tegema oma otsused liikmete lihthäälteenamusega, kusjuures igal hääletaval liikmel peaks olema üks hääl ja esimehel peaks olema häälte võrdse jagunemise korral otsustav hääl. Lõplike otsuste tegemise õigus peaks jääma järelevalvenõukogule.

| (14) | Et tagada liidus ühtne ja järjepidev järelevalvekäsitus, peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee vastutama teatavate konkreetsete otsuste ettevalmistamise eest ning teatavate Väärtpaberiturujärelevalvele usaldatud ülesannete täitmise eest. Selline vastutus tugevdab Väärtpaberiturujärelevalve kui pädevate asutuste ja kolleegiumide koordineerija rolli, et luua ühine järelevalvekultuur ja ühtsed järelevalvetavad, eelkõige seoses nende järelevalvevaldkondadega, millel on piiriülene mõõde või võimalik piiriülene mõju. Sellega seoses võiksid sellised asjakohased järelevalvetegevused ja -otsused hõlmata eelkõige järelevalvevaldkondi, kus erinevad järelevalvetavad võivad luua õigusliku ja järelevalvealase arbitraaži riski või ohustada finantsstabiilsust. Väärtpaberiturujärelevalvet tuleks samuti teavitada kõigist määruses (EL) nr 648/2012 ettenähtud kolleegiumide poolt vastu võetud arvamustest, sealhulgas kolleegiumi arvamusega seotud otsustusprotsessi alusest ning kõigist soovitustest, mis kolleegiumi nendes arvamustes sisalduvad. |
| --- | --- |

(14)

Et tagada liidus ühtne ja järjepidev järelevalvekäsitus, peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee vastutama teatavate konkreetsete otsuste ettevalmistamise eest ning teatavate Väärtpaberiturujärelevalvele usaldatud ülesannete täitmise eest. Selline vastutus tugevdab Väärtpaberiturujärelevalve kui pädevate asutuste ja kolleegiumide koordineerija rolli, et luua ühine järelevalvekultuur ja ühtsed järelevalvetavad, eelkõige seoses nende järelevalvevaldkondadega, millel on piiriülene mõõde või võimalik piiriülene mõju. Sellega seoses võiksid sellised asjakohased järelevalvetegevused ja -otsused hõlmata eelkõige järelevalvevaldkondi, kus erinevad järelevalvetavad võivad luua õigusliku ja järelevalvealase arbitraaži riski või ohustada finantsstabiilsust. Väärtpaberiturujärelevalvet tuleks samuti teavitada kõigist määruses (EL) nr 648/2012 ettenähtud kolleegiumide poolt vastu võetud arvamustest, sealhulgas kolleegiumi arvamusega seotud otsustusprotsessi alusest ning kõigist soovitustest, mis kolleegiumi nendes arvamustes sisalduvad.

| (15) | Lisaks sellele tuleks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitees pidada kohustuslikke eelnevaid teabevahetusi ja arutelusid kesksete vastaspoolte pädevate asutuste teatavaid eriti olulisi järelevalvevaldkondi käsitlevate otsuste eelnõude üle. Vabatahtlikkuse alusel ja kesksete vastaspoolte pädevate asutuste algatusel peaks saama korraldada eelnevaid teabevahetusi ka kõigi muude otsuste eelnõude üle. Väärtpaberiturujärelevalve ei peaks esitama arvamust, kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitees toimunud arutelu tulemusel eriarvamusi ei täheldatud. Väärtpaberiturujärelevalve õigus esitada arvamusi tagab, et keskse vastaspoole pädev asutus saab otsuste eelnõude kohta täiendavaid seisukohti kesksete vastaspoolte järelevalves kogenud järelevalvespetsialistidelt. Sellised Väärtpaberiturujärelevalve arvamused ei peaks mingil moel mõjutama keskse vastaspoole pädeva asutuse vastutust teha lõplik otsus, mis tähendab, et asjaomase otsuse lõpliku sisu üle otsustab täielikult keskse vastaspoole pädev asutus. Kui pädev asutus ei nõustu Väärtpaberiturujärelevalve arvamusega, peaks ta viimasele selgitama märkimisväärseid kõrvalekaldeid asjaomasest arvamusest. Pädev asutus peaks saama esitada seisukohad enne otsuse vastuvõtmist, selle vastuvõtmise ajal või pärast vastuvõtmist. Kui pädev asutus esitab seisukohad pärast otsuse vastuvõtmist, peaks ta esitama need ilma põhjendamatu viivituseta. Väärtpaberiturujärelevalve esitatud arvamus ei tohiks mõjutada kolleegiumide õigust määrata asjakohasel juhul omal äranägemisel kindlaks oma arvamuse sisu. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks sellele tuleks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitees pidada kohustuslikke eelnevaid teabevahetusi ja arutelusid kesksete vastaspoolte pädevate asutuste teatavaid eriti olulisi järelevalvevaldkondi käsitlevate otsuste eelnõude üle. Vabatahtlikkuse alusel ja kesksete vastaspoolte pädevate asutuste algatusel peaks saama korraldada eelnevaid teabevahetusi ka kõigi muude otsuste eelnõude üle. Väärtpaberiturujärelevalve ei peaks esitama arvamust, kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitees toimunud arutelu tulemusel eriarvamusi ei täheldatud. Väärtpaberiturujärelevalve õigus esitada arvamusi tagab, et keskse vastaspoole pädev asutus saab otsuste eelnõude kohta täiendavaid seisukohti kesksete vastaspoolte järelevalves kogenud järelevalvespetsialistidelt. Sellised Väärtpaberiturujärelevalve arvamused ei peaks mingil moel mõjutama keskse vastaspoole pädeva asutuse vastutust teha lõplik otsus, mis tähendab, et asjaomase otsuse lõpliku sisu üle otsustab täielikult keskse vastaspoole pädev asutus. Kui pädev asutus ei nõustu Väärtpaberiturujärelevalve arvamusega, peaks ta viimasele selgitama märkimisväärseid kõrvalekaldeid asjaomasest arvamusest. Pädev asutus peaks saama esitada seisukohad enne otsuse vastuvõtmist, selle vastuvõtmise ajal või pärast vastuvõtmist. Kui pädev asutus esitab seisukohad pärast otsuse vastuvõtmist, peaks ta esitama need ilma põhjendamatu viivituseta. Väärtpaberiturujärelevalve esitatud arvamus ei tohiks mõjutada kolleegiumide õigust määrata asjakohasel juhul omal äranägemisel kindlaks oma arvamuse sisu.

| (16) | Kui tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle tehtava järelevalve käigus ilmneb vähene lähenemine ja ühtsuse puudumine määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisel, sealhulgas pädevate asutuste Väärtpaberiturujärelevalvega kohustuslikus korras ja vabatahtlikkuse alusel konsulteerimiste ja kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee arutelude põhjal, peaks Väärtpaberiturujärelevalve edendama vajalikku lähenemise ja ühtsuse astet muu hulgas suuniste, soovituste või arvamuste abil. Selle protsessi hõlbustamiseks peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomiteel olema võimalik taotleda, et Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu kaaluks Väärtpaberiturujärelevalve suuniste, soovituste ja arvamuste vastuvõtmist. Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee peaks saama esitada arvamusi Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule seoses Väärtpaberiturujärelevalve otsustega kesksete vastaspoolte pädevate asutuste ülesannete ja tegevuse kohta. Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee võiks näiteks esitada arvamusi tehniliste standardite eelnõude või suuniste eelnõude kohta, mida Väärtpaberiturujärelevalve kesksetele vastaspooltele loa andmise ja nende järelevalve valdkonnas koostab. |
| --- | --- |

(16)

Kui tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle tehtava järelevalve käigus ilmneb vähene lähenemine ja ühtsuse puudumine määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisel, sealhulgas pädevate asutuste Väärtpaberiturujärelevalvega kohustuslikus korras ja vabatahtlikkuse alusel konsulteerimiste ja kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee arutelude põhjal, peaks Väärtpaberiturujärelevalve edendama vajalikku lähenemise ja ühtsuse astet muu hulgas suuniste, soovituste või arvamuste abil. Selle protsessi hõlbustamiseks peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomiteel olema võimalik taotleda, et Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu kaaluks Väärtpaberiturujärelevalve suuniste, soovituste ja arvamuste vastuvõtmist. Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee peaks saama esitada arvamusi Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule seoses Väärtpaberiturujärelevalve otsustega kesksete vastaspoolte pädevate asutuste ülesannete ja tegevuse kohta. Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee võiks näiteks esitada arvamusi tehniliste standardite eelnõude või suuniste eelnõude kohta, mida Väärtpaberiturujärelevalve kesksetele vastaspooltele loa andmise ja nende järelevalve valdkonnas koostab.

| (17) | Kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tõhusa järelevalve tagamiseks peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee valmistama ette otsuste täielikke eelnõusid järelevalvenõukogule heakskiitmiseks ning täitma ülesandeid, mis on usaldatud Väärtpaberiturujärelevalvele seoses määruse (EL) nr 648/2012 kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamist ja järelevalvet käsitlevate sätetega. Kuna koostöö ja teabevahetus on väga olulised, peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee, kui ta koguneb seoses kolmanda riigi kesksete vastaspooltega, jagama kolmanda riigi kesksete vastaspoolte kolleegiumiga asjakohast teavet, muu hulgas järgmise kohta: lõplikud otsuste eelnõud, mille ta esitab Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule, järelevalvenõukogu vastu võetud lõplikud otsused, kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee koosolekute päevakorrad ja protokollid ning kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamistaotlused. |
| --- | --- |

(17)

Kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tõhusa järelevalve tagamiseks peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee valmistama ette otsuste täielikke eelnõusid järelevalvenõukogule heakskiitmiseks ning täitma ülesandeid, mis on usaldatud Väärtpaberiturujärelevalvele seoses määruse (EL) nr 648/2012 kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamist ja järelevalvet käsitlevate sätetega. Kuna koostöö ja teabevahetus on väga olulised, peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee, kui ta koguneb seoses kolmanda riigi kesksete vastaspooltega, jagama kolmanda riigi kesksete vastaspoolte kolleegiumiga asjakohast teavet, muu hulgas järgmise kohta: lõplikud otsuste eelnõud, mille ta esitab Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule, järelevalvenõukogu vastu võetud lõplikud otsused, kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee koosolekute päevakorrad ja protokollid ning kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamistaotlused.

| (18) | Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomiteed toetama selleks määratud Väärtpaberiturujärelevalve töötajad, et valmistada ette komitee koosolekuid või koostada komitee ülesannete täitmiseks vajalikke analüüse ning pakkuda tuge rahvusvahelises koostöös. |
| --- | --- |

(18)

Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomiteed toetama selleks määratud Väärtpaberiturujärelevalve töötajad, et valmistada ette komitee koosolekuid või koostada komitee ülesannete täitmiseks vajalikke analüüse ning pakkuda tuge rahvusvahelises koostöös.

| (19) | Emitentidest keskpangad tuleks kaasata kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee selliste otsuste ettevalmistamisse, mis käsitlevad kolmandate riikide kesksete vastaspoolte liigitamist nende süsteemse olulisuse järgi ja teise taseme kesksete vastaspoolte järelevalvet, et tagada nende rahapoliitikaga ja maksesüsteemide sujuva toimimisega seonduvate ülesannete nõuetekohane täitmine. Kuna Väärtpaberiturujärelevalve otsused teise taseme kesksete vastaspooltega seotud võimendustagatise nõuete, likviidsusriski kontrolli, tagatisnõuete, arvelduse ja koostalitluskokkulepete heakskiitmise kohta võivad olla keskpankade ülesannete seisukohast väga olulised, peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee konsulteerima kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpankadega põhimõtte „täida või põhjenda“ alusel. |
| --- | --- |

(19)

Emitentidest keskpangad tuleks kaasata kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee selliste otsuste ettevalmistamisse, mis käsitlevad kolmandate riikide kesksete vastaspoolte liigitamist nende süsteemse olulisuse järgi ja teise taseme kesksete vastaspoolte järelevalvet, et tagada nende rahapoliitikaga ja maksesüsteemide sujuva toimimisega seonduvate ülesannete nõuetekohane täitmine. Kuna Väärtpaberiturujärelevalve otsused teise taseme kesksete vastaspooltega seotud võimendustagatise nõuete, likviidsusriski kontrolli, tagatisnõuete, arvelduse ja koostalitluskokkulepete heakskiitmise kohta võivad olla keskpankade ülesannete seisukohast väga olulised, peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee konsulteerima kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpankadega põhimõtte „täida või põhjenda“ alusel.

| (20) | Järelevalvenõukogu peaks võtma vastu kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esitatud otsuste eelnõud, toimides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1095/2010 (6) sätestatud otsustusprotsessile. Tõhusa ja kiire otsustusprotsessi tagamiseks peaks järelevalvenõukogu teatavad otsused, mis ei ole seotud tunnustamise, kolmandate riikide kesksete vastaspoolte liigitamise, teise taseme kesksetele vastaspooltele kehtestatud konkreetsete nõuete, tunnustuse läbivaatamise või tagasivõtmisega või kolmandate riikide kesksete vastaspoolte üle käimasoleva järelevalve oluliste elementidega, mille puhul on nõutav emitentidest keskpankadega konsulteerimine, vastu võtma kolme tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

(20)

Järelevalvenõukogu peaks võtma vastu kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esitatud otsuste eelnõud, toimides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1095/2010 (6) sätestatud otsustusprotsessile. Tõhusa ja kiire otsustusprotsessi tagamiseks peaks järelevalvenõukogu teatavad otsused, mis ei ole seotud tunnustamise, kolmandate riikide kesksete vastaspoolte liigitamise, teise taseme kesksetele vastaspooltele kehtestatud konkreetsete nõuete, tunnustuse läbivaatamise või tagasivõtmisega või kolmandate riikide kesksete vastaspoolte üle käimasoleva järelevalve oluliste elementidega, mille puhul on nõutav emitentidest keskpankadega konsulteerimine, vastu võtma kolme tööpäeva jooksul.

| (21) | Järelevalveotsuste kooskõla suurendamiseks tuleks anda Väärtpaberiturujärelevalvele uued volitused koostada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud tegevuse ja teenuste laiendamise kohta ning eesmärgiga täpsustada millistel tingimustel on mudelite ja parameetrite muudatused olulised. Peale selle peaks Väärtpaberiturujärelevalve andma välja vajalikud suunised, et täpsustada kesksete vastaspooltega seotud järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi ühiseid menetlusi. |
| --- | --- |

(21)

Järelevalveotsuste kooskõla suurendamiseks tuleks anda Väärtpaberiturujärelevalvele uued volitused koostada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud tegevuse ja teenuste laiendamise kohta ning eesmärgiga täpsustada millistel tingimustel on mudelite ja parameetrite muudatused olulised. Peale selle peaks Väärtpaberiturujärelevalve andma välja vajalikud suunised, et täpsustada kesksete vastaspooltega seotud järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi ühiseid menetlusi.

| (22) | Liidu kesksete vastaspoolte jaoks loodud kolleegiumide toimimine on kesksete vastaspoolte tõhusa järelevalve seisukohast väga tähtis. Et tagada kogu liidus kolleegiumide protsesside ühtsus, tuleks kirjalikke kokkuleppeid, milles määratakse kindlaks kolleegiumide toimimise praktiline kord, täiustada ja rohkem ühtlustada. Kolleegiumide liikmete rolli suurendamiseks tuleks anda neile õigus osaleda kolleegiumi koosolekute päevakordade koostamises. Kolleegiumide läbipaistvuse suurendamiseks peaks nende koosseis olema avalik. Huvide konflikti vältimiseks on nõukogu määruses (EL) nr 1024/2013 (7) sätestatud, et Euroopa Keskpanga (EKP) järelevalveülesandeid ning rahapoliitikaga seotud ja muid ülesandeid tuleks täita täielikult eraldi. Seda konkreetset EKP ülesannete eraldust tuleks arvesse võtta. Seetõttu, kui EKP on liidu keskse vastaspoole jaoks loodud kolleegiumi liige tingituna oma funktsioonist kliiriva liikme pädeva asutusena ühtse järelevalvemehhanismi raames ning tingituna oma funktsioonist eurosüsteemi esindava emitendist keskpangana, tuleks EKP-le anda kolleegiumis kaks häält. |
| --- | --- |

(22)

Liidu kesksete vastaspoolte jaoks loodud kolleegiumide toimimine on kesksete vastaspoolte tõhusa järelevalve seisukohast väga tähtis. Et tagada kogu liidus kolleegiumide protsesside ühtsus, tuleks kirjalikke kokkuleppeid, milles määratakse kindlaks kolleegiumide toimimise praktiline kord, täiustada ja rohkem ühtlustada. Kolleegiumide liikmete rolli suurendamiseks tuleks anda neile õigus osaleda kolleegiumi koosolekute päevakordade koostamises. Kolleegiumide läbipaistvuse suurendamiseks peaks nende koosseis olema avalik. Huvide konflikti vältimiseks on nõukogu määruses (EL) nr 1024/2013 (7) sätestatud, et Euroopa Keskpanga (EKP) järelevalveülesandeid ning rahapoliitikaga seotud ja muid ülesandeid tuleks täita täielikult eraldi. Seda konkreetset EKP ülesannete eraldust tuleks arvesse võtta. Seetõttu, kui EKP on liidu keskse vastaspoole jaoks loodud kolleegiumi liige tingituna oma funktsioonist kliiriva liikme pädeva asutusena ühtse järelevalvemehhanismi raames ning tingituna oma funktsioonist eurosüsteemi esindava emitendist keskpangana, tuleks EKP-le anda kolleegiumis kaks häält.

| (23) | Liidu kesksete vastaspoolte jaoks asutatud kolleegiumides esindatud emitentidest keskpankade ja liikmesriikide kliirivate liikmete järelevalve eest vastutavate pädevate asutuste arv on praegu piiratud. Et teabele juurdepääs oleks hõlpsam laiemal hulgal emitentidest keskpankadel ja pädevatel asutustel teistest liikmesriikidest, kelle finantsstabiilsust võivad mõjutada keskse vastaspoole finantsraskused, peaks täiendavatel emitentidest keskpankadel ja pädevatel asutustel olema taotluse korral võimalik kolleegiumis osaleda. Et edendada kesksete vastaspoolte ühtset järelevalvet kogu liidus, peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees või sõltumatu liige samuti kolleegiumides osalema. Et tagada asjakohane, tõhus ja kiire otsustusprotsess, ei tohiks taotluse alusel osalevatel emitentidest keskpankadel ja pädevatel asutustel, aga ka järelevalvekomitee esimehel ega sõltumatul liikmel, olla hääleõigust. |
| --- | --- |

(23)

Liidu kesksete vastaspoolte jaoks asutatud kolleegiumides esindatud emitentidest keskpankade ja liikmesriikide kliirivate liikmete järelevalve eest vastutavate pädevate asutuste arv on praegu piiratud. Et teabele juurdepääs oleks hõlpsam laiemal hulgal emitentidest keskpankadel ja pädevatel asutustel teistest liikmesriikidest, kelle finantsstabiilsust võivad mõjutada keskse vastaspoole finantsraskused, peaks täiendavatel emitentidest keskpankadel ja pädevatel asutustel olema taotluse korral võimalik kolleegiumis osaleda. Et edendada kesksete vastaspoolte ühtset järelevalvet kogu liidus, peaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees või sõltumatu liige samuti kolleegiumides osalema. Et tagada asjakohane, tõhus ja kiire otsustusprotsess, ei tohiks taotluse alusel osalevatel emitentidest keskpankadel ja pädevatel asutustel, aga ka järelevalvekomitee esimehel ega sõltumatul liikmel, olla hääleõigust.

| (24) | Oma rolli tugevdamiseks peaks kolleegiumidel olema võimalik esitada arvamusi keskse vastaspoole äritegevusele olulist mõju avaldavate täiendavate järelevalvevaldkondade kohta, sealhulgas kesksetes vastaspooltes olulist osalust omavate aktsionäride ja liikmete hindamise kohta ning funktsioonide, teenuste või tegevuse edasiandmise kohta. Lisaks peaks kolleegiumil olema kolleegiumi liikme taotluse korral võimalik lisada oma arvamustesse soovitusi, mille eesmärk on käsitleda puudusi keskse vastaspoole riskijuhtimises ning tugevdada selle vastupanuvõimet, tingimusel et kolleegium võtab sellise otsuse häälteenamusega vastu. Kolleegiumi hääletus selliste soovituste lisamise üle tuleks läbi viia arvamuse üle toimuvast hääletusest eraldi. Selleks et tugevdada kolleegiumi arvamuste ja soovituste mõju, peaksid pädevad asutused neid kohaselt arvesse võtma ja esitama põhjendused, juhul kui nad nendest arvamustest või soovitustest oluliselt kõrvale kalduvad. |
| --- | --- |

(24)

Oma rolli tugevdamiseks peaks kolleegiumidel olema võimalik esitada arvamusi keskse vastaspoole äritegevusele olulist mõju avaldavate täiendavate järelevalvevaldkondade kohta, sealhulgas kesksetes vastaspooltes olulist osalust omavate aktsionäride ja liikmete hindamise kohta ning funktsioonide, teenuste või tegevuse edasiandmise kohta. Lisaks peaks kolleegiumil olema kolleegiumi liikme taotluse korral võimalik lisada oma arvamustesse soovitusi, mille eesmärk on käsitleda puudusi keskse vastaspoole riskijuhtimises ning tugevdada selle vastupanuvõimet, tingimusel et kolleegium võtab sellise otsuse häälteenamusega vastu. Kolleegiumi hääletus selliste soovituste lisamise üle tuleks läbi viia arvamuse üle toimuvast hääletusest eraldi. Selleks et tugevdada kolleegiumi arvamuste ja soovituste mõju, peaksid pädevad asutused neid kohaselt arvesse võtma ja esitama põhjendused, juhul kui nad nendest arvamustest või soovitustest oluliselt kõrvale kalduvad.

| (25) | Samuti tuleks läbi vaadata määruse (EL) nr 648/2012 kohane järelevalvekord, mida kohaldatakse kolmandate riikide kesksete vastaspoolte suhtes, kes pakuvad liidus kliirimisteenuseid. On vaja parandada juurdepääsu teabele, kohapealsete kontrollide ja uurimiste tegemise suutlikkust, võimalust jagada teavet kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kohta asjaomaste liidu ja liikmesriikide asutuste vahel, samuti võimalust tagada kolmandate riikide keskseid vastaspooli käsitlevate Väärtpaberiturujärelevalve otsuste täitmine, et hoida ära olulist negatiivset mõju liidu üksuste finantsstabiilsusele. Lisaks on oht, et kolmandate riikide kesksete vastaspoolte reeglistike või kolmanda riigi reguleeriva raamistiku muudatusi ei saa arvesse võtta ja et need võivad negatiivselt mõjutada regulatiivseid või järelevalvealaseid tulemusi, mis toob kaasa ebavõrdsed tingimused liidu ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte jaoks. |
| --- | --- |

(25)

Samuti tuleks läbi vaadata määruse (EL) nr 648/2012 kohane järelevalvekord, mida kohaldatakse kolmandate riikide kesksete vastaspoolte suhtes, kes pakuvad liidus kliirimisteenuseid. On vaja parandada juurdepääsu teabele, kohapealsete kontrollide ja uurimiste tegemise suutlikkust, võimalust jagada teavet kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kohta asjaomaste liidu ja liikmesriikide asutuste vahel, samuti võimalust tagada kolmandate riikide keskseid vastaspooli käsitlevate Väärtpaberiturujärelevalve otsuste täitmine, et hoida ära olulist negatiivset mõju liidu üksuste finantsstabiilsusele. Lisaks on oht, et kolmandate riikide kesksete vastaspoolte reeglistike või kolmanda riigi reguleeriva raamistiku muudatusi ei saa arvesse võtta ja et need võivad negatiivselt mõjutada regulatiivseid või järelevalvealaseid tulemusi, mis toob kaasa ebavõrdsed tingimused liidu ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte jaoks.

| (26) | Märkimisväärset hulka liidu vääringutes nomineeritud finantsinstrumente kliirivad kolmandate riikide kesksed vastaspooled. Sellega kaasnevad liidu ja liikmesriikide ametiasutuste jaoks finantsstabiilsuse tagamisel olulised probleemid. |
| --- | --- |

(26)

Märkimisväärset hulka liidu vääringutes nomineeritud finantsinstrumente kliirivad kolmandate riikide kesksed vastaspooled. Sellega kaasnevad liidu ja liikmesriikide ametiasutuste jaoks finantsstabiilsuse tagamisel olulised probleemid.

| (27) | Osana integreeritud finantsturgude tagamise kohustusest peaks komisjon samaväärsust kinnitavate otsustega jätkuvalt kindlaks määrama, et kolmandate riikide õigus- ja järelevalveraamistikud vastavad määruse (EL) nr 648/2012 nõuetele. Selleks et edendada kesksete vastaspooltega seotud kehtiva samaväärsuskorra rakendamist, peaks komisjonil olema võimalik vajaduse korral täpsustada kolmandates riikides kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava korra samaväärsuse hindamise kriteeriume. Samuti tuleks võimaldada Väärtpaberiturujärelevalvel jälgida kesksete vastaspoolte suhtes kõnealustes kolmandates riikides kohaldatava ja komisjoni samaväärseks peetud korra regulatiivset ja järelevalvealast arengut. Seda on vaja tagamaks, et kolmandad riigid täidaksid järjepidevalt samaväärsuse kriteeriume ja nende kohaldamise eritingimusi. Väärtpaberiturujärelevalve peaks andma oma leidudest konfidentsiaalselt aru Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumile. |
| --- | --- |

(27)

Osana integreeritud finantsturgude tagamise kohustusest peaks komisjon samaväärsust kinnitavate otsustega jätkuvalt kindlaks määrama, et kolmandate riikide õigus- ja järelevalveraamistikud vastavad määruse (EL) nr 648/2012 nõuetele. Selleks et edendada kesksete vastaspooltega seotud kehtiva samaväärsuskorra rakendamist, peaks komisjonil olema võimalik vajaduse korral täpsustada kolmandates riikides kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava korra samaväärsuse hindamise kriteeriume. Samuti tuleks võimaldada Väärtpaberiturujärelevalvel jälgida kesksete vastaspoolte suhtes kõnealustes kolmandates riikides kohaldatava ja komisjoni samaväärseks peetud korra regulatiivset ja järelevalvealast arengut. Seda on vaja tagamaks, et kolmandad riigid täidaksid järjepidevalt samaväärsuse kriteeriume ja nende kohaldamise eritingimusi. Väärtpaberiturujärelevalve peaks andma oma leidudest konfidentsiaalselt aru Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumile.

| (28) | Komisjonil on praegu võimalik samaväärsust kinnitavat otsust igal ajal muuta, see peatada, läbi vaadata või tühistada, eelkõige juhul, kui kolmandas riigis on suundumusi, mis oluliselt mõjutavad määruse (EL) nr 648/2012 kohaste samaväärsusnõuete alusel hinnatud elemente. Kui kolmanda riigi asjaomased asutused ei tee Väärtpaberiturujärelevalvega või muude liidu järelevalveasutustega enam heas usus koostööd või ei täida kohaldatavaid samaväärsusnõudeid järjepidevalt, võib komisjon ka muu hulgas esitada kõnealustele asutusele märgukirja või avaldada asjakohase soovituse. Kui komisjon otsustab mis tahes ajal samaväärsust kinnitava otsuse tühistada, võib ta kõnealuse otsuse kohaldamise kuupäeva edasi lükata, et võtta arvesse finantsstabiilsuse või turuhäirete riske. Lisaks kõnealustele praegu kehtivatele õigustele peaks komisjonil olema võimalik kehtestada konkreetsed tingimused tagamaks, et kolmas riik, kelle suhtes samaväärsust käsitlevat otsust kohaldatakse, täidaks jätkuvalt järjepidevalt samaväärsuskriteeriume. Samuti peaks komisjonil olema õigus kehtestada tingimused tagamaks, et Väärtpaberiturujärelevalve saab tulemuslikult täita oma ülesandeid seoses määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspooltega või seoses sellise regulatiivse ja järelevalvealase arengu jälgimisega kolmandates riikides, mis on oluline vastuvõetud samaväärsust kinnitavate otsuste seisukohast. |
| --- | --- |

(28)

Komisjonil on praegu võimalik samaväärsust kinnitavat otsust igal ajal muuta, see peatada, läbi vaadata või tühistada, eelkõige juhul, kui kolmandas riigis on suundumusi, mis oluliselt mõjutavad määruse (EL) nr 648/2012 kohaste samaväärsusnõuete alusel hinnatud elemente. Kui kolmanda riigi asjaomased asutused ei tee Väärtpaberiturujärelevalvega või muude liidu järelevalveasutustega enam heas usus koostööd või ei täida kohaldatavaid samaväärsusnõudeid järjepidevalt, võib komisjon ka muu hulgas esitada kõnealustele asutusele märgukirja või avaldada asjakohase soovituse. Kui komisjon otsustab mis tahes ajal samaväärsust kinnitava otsuse tühistada, võib ta kõnealuse otsuse kohaldamise kuupäeva edasi lükata, et võtta arvesse finantsstabiilsuse või turuhäirete riske. Lisaks kõnealustele praegu kehtivatele õigustele peaks komisjonil olema võimalik kehtestada konkreetsed tingimused tagamaks, et kolmas riik, kelle suhtes samaväärsust käsitlevat otsust kohaldatakse, täidaks jätkuvalt järjepidevalt samaväärsuskriteeriume. Samuti peaks komisjonil olema õigus kehtestada tingimused tagamaks, et Väärtpaberiturujärelevalve saab tulemuslikult täita oma ülesandeid seoses määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspooltega või seoses sellise regulatiivse ja järelevalvealase arengu jälgimisega kolmandates riikides, mis on oluline vastuvõetud samaväärsust kinnitavate otsuste seisukohast.

| (29) | Pidades silmas kesksete vastaspoolte kasvavat piiriülest mõõdet ja liidu finantssüsteemi seotust, on vaja parandada liidu võimet tuvastada, jälgida ja maandada võimalikke kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud riske. Seepärast tuleks Väärtpaberiturujärelevalve rolli suurendada, et teha tulemuslikult järelevalvet kolmandate riikide kesksete vastaspoolte üle, kes taotlevad tunnustamist kliirimisteenuste pakkumiseks liidus. Samuti tuleks suurendada liidu emitentidest keskpankade osalemist selliste kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamises, järelevalves, tunnustuse läbivaatamises ja tagasivõtmises, kelle tegevus on seotud kõnealuste keskpankade emiteeritava vääringuga. Seepärast tuleks liidu emitentidest keskpankadega konsulteerida teatavate aspektide üle, mis mõjutavad nende rahapoliitilisi kohustusi seoses liidu vääringutes nomineeritud finantsinstrumentidega, mida kliirivad või hakkavad kliirima väljaspool liitu asuvad kesksed vastaspooled. |
| --- | --- |

(29)

Pidades silmas kesksete vastaspoolte kasvavat piiriülest mõõdet ja liidu finantssüsteemi seotust, on vaja parandada liidu võimet tuvastada, jälgida ja maandada võimalikke kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud riske. Seepärast tuleks Väärtpaberiturujärelevalve rolli suurendada, et teha tulemuslikult järelevalvet kolmandate riikide kesksete vastaspoolte üle, kes taotlevad tunnustamist kliirimisteenuste pakkumiseks liidus. Samuti tuleks suurendada liidu emitentidest keskpankade osalemist selliste kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamises, järelevalves, tunnustuse läbivaatamises ja tagasivõtmises, kelle tegevus on seotud kõnealuste keskpankade emiteeritava vääringuga. Seepärast tuleks liidu emitentidest keskpankadega konsulteerida teatavate aspektide üle, mis mõjutavad nende rahapoliitilisi kohustusi seoses liidu vääringutes nomineeritud finantsinstrumentidega, mida kliirivad või hakkavad kliirima väljaspool liitu asuvad kesksed vastaspooled.

| (30) | Kui komisjon on tunnistanud kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärseks liidu raamistikuga, peaks asjaomase kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamisel arvesse võtma riske, mida kõnealused kesksed vastaspooled liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusele põhjustavad. |
| --- | --- |

(30)

Kui komisjon on tunnistanud kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärseks liidu raamistikuga, peaks asjaomase kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamisel arvesse võtma riske, mida kõnealused kesksed vastaspooled liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusele põhjustavad.

| (31) | Kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamistaotluse käsitlemisel peaks Väärtpaberiturujärelevalve käesolevas määruses sätestatud objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel hindama sellise süsteemse riski ulatust, mida asjaomane keskne vastaspool liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusele põhjustab. Need kriteeriumid peaksid aitama kaasa üldisele hindamisele. Mitte ühtegi neist kriteeriumidest ei tohiks käsitada iseenesest määrava kriteeriumina. Kolmanda riigi keskse vastaspoole riskiprofiili hindamisel peaks Väärtpaberiturujärelevalve vaatlema kõiki riske, sealhulgas operatsiooniriske, nagu pettus, kuritegevus ning IT- ja küberriskid. Kõnealuseid kriteeriume tuleks täpsemalt selgitada komisjoni delegeeritud õigusaktis. Kõnealuste kriteeriumide selgitamisel tuleks käsitleda keskse vastaspoole kliiritavate tehingute laadi, sealhulgas nende keerukust, hinnavolatiilsust ja keskmist lunastamise tähtaega, samuti asjaomaste turgude läbipaistvust ja likviidsust ning seda, kui suures ulatuses on keskse vastaspoole kliirimistegevus nomineeritud eurodes või muus liidu vääringus. Sellega seoses võivad spetsiifilised aspektid, mis puudutavad teatavaid kolmandate riikide reguleeritud turgudel noteeritud ja täidetavaid põllumajanduslikke tuletislepinguid ning mis on seotud turgudega, mis teenindavad asjaomases kolmandas riigis peamiselt siseriiklikke finantssektoriväliseid vastaspooli, kes juhivad niisuguste lepingute kaudu oma äririske, kujutada endast üksnes ebaolulist riski liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele, sest need on muu finantssüsteemiga süsteemselt vähe seotud. Kui kolmandas riigis kehtib kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistik, peaks Väärtpaberiturujärelevalve võtma ka seda arvesse sellise süsteemse riski ulatuse analüüsimisel, mida asjaomane keskne vastaspool endast liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusele kujutab. |
| --- | --- |

(31)

Kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamistaotluse käsitlemisel peaks Väärtpaberiturujärelevalve käesolevas määruses sätestatud objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel hindama sellise süsteemse riski ulatust, mida asjaomane keskne vastaspool liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusele põhjustab. Need kriteeriumid peaksid aitama kaasa üldisele hindamisele. Mitte ühtegi neist kriteeriumidest ei tohiks käsitada iseenesest määrava kriteeriumina. Kolmanda riigi keskse vastaspoole riskiprofiili hindamisel peaks Väärtpaberiturujärelevalve vaatlema kõiki riske, sealhulgas operatsiooniriske, nagu pettus, kuritegevus ning IT- ja küberriskid. Kõnealuseid kriteeriume tuleks täpsemalt selgitada komisjoni delegeeritud õigusaktis. Kõnealuste kriteeriumide selgitamisel tuleks käsitleda keskse vastaspoole kliiritavate tehingute laadi, sealhulgas nende keerukust, hinnavolatiilsust ja keskmist lunastamise tähtaega, samuti asjaomaste turgude läbipaistvust ja likviidsust ning seda, kui suures ulatuses on keskse vastaspoole kliirimistegevus nomineeritud eurodes või muus liidu vääringus. Sellega seoses võivad spetsiifilised aspektid, mis puudutavad teatavaid kolmandate riikide reguleeritud turgudel noteeritud ja täidetavaid põllumajanduslikke tuletislepinguid ning mis on seotud turgudega, mis teenindavad asjaomases kolmandas riigis peamiselt siseriiklikke finantssektoriväliseid vastaspooli, kes juhivad niisuguste lepingute kaudu oma äririske, kujutada endast üksnes ebaolulist riski liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele, sest need on muu finantssüsteemiga süsteemselt vähe seotud. Kui kolmandas riigis kehtib kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistik, peaks Väärtpaberiturujärelevalve võtma ka seda arvesse sellise süsteemse riski ulatuse analüüsimisel, mida asjaomane keskne vastaspool endast liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusele kujutab.

| (32) | Keskseid vastaspooli, kes ei ole liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt olulised, tuleks käsitada esimese taseme kesksete vastaspooltena. Keskseid vastaspooli, kes on liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt olulised või võivad tõenäoliselt selleks saada, tuleks käsitada teise taseme kesksete vastaspooltena. Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb kindaks, et kolmanda riigi keskne vastaspool ei ole liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline, tuleks kõnealuse keskse vastaspoole suhtes kohaldada kehtivaid tunnustamistingimusi määruse (EL) nr 648/2012 alusel. Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb kindaks, et kolmanda riigi keskne vastaspool on süsteemselt oluline, tuleks asjaomasele kesksele vastaspoolele kehtestada konkreetsed nõuded. Väärtpaberiturujärelevalve peaks sellist keskset vastaspoolt tunnustama üksnes juhul, kui keskne vastaspool neid nõudeid täidab. Nimetatud nõuded peaksid hõlmama teatavaid määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud usaldatavusnõudeid, mille eesmärk on suurendada keskse vastaspoole turvalisust ja tõhusust. Väärtpaberiturujärelevalve peaks otseselt vastutama selle tagamise eest, et süsteemselt oluline kolmanda riigi keskne vastaspool kõnealuseid nõudeid täidab. Seonduvad nõuded peaksid samuti võimaldama Väärtpaberiturujärelevalvel teha kõnealuse keskse vastaspoole üle määruse (EL) nr 648/2012 kohast täielikku ja tulemuslikku järelevalvet. |
| --- | --- |

(32)

Keskseid vastaspooli, kes ei ole liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt olulised, tuleks käsitada esimese taseme kesksete vastaspooltena. Keskseid vastaspooli, kes on liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt olulised või võivad tõenäoliselt selleks saada, tuleks käsitada teise taseme kesksete vastaspooltena. Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb kindaks, et kolmanda riigi keskne vastaspool ei ole liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline, tuleks kõnealuse keskse vastaspoole suhtes kohaldada kehtivaid tunnustamistingimusi määruse (EL) nr 648/2012 alusel. Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb kindaks, et kolmanda riigi keskne vastaspool on süsteemselt oluline, tuleks asjaomasele kesksele vastaspoolele kehtestada konkreetsed nõuded. Väärtpaberiturujärelevalve peaks sellist keskset vastaspoolt tunnustama üksnes juhul, kui keskne vastaspool neid nõudeid täidab. Nimetatud nõuded peaksid hõlmama teatavaid määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud usaldatavusnõudeid, mille eesmärk on suurendada keskse vastaspoole turvalisust ja tõhusust. Väärtpaberiturujärelevalve peaks otseselt vastutama selle tagamise eest, et süsteemselt oluline kolmanda riigi keskne vastaspool kõnealuseid nõudeid täidab. Seonduvad nõuded peaksid samuti võimaldama Väärtpaberiturujärelevalvel teha kõnealuse keskse vastaspoole üle määruse (EL) nr 648/2012 kohast täielikku ja tulemuslikku järelevalvet.

| (33) | Et tagada kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitendist keskpanga või keskpankade nõuetekohane kaasamine teise taseme kesksete vastaspoolte tunnustamise protsessi, peaks Väärtpaberiturujärelevalve võtma selliste kesksete vastaspoolte tunnustamisel arvesse nende vastavust konkreetsetele nõuetele, mille kõnealused emitentidest keskpangad võivad olla oma rahapoliitiliste ülesannete täitmisel kehtestanud. Nimetatud nõuded peaksid puudutama emitendist keskpangale või emitentidest keskpankadele selle põhjendatud taotluse korral teabe esitamist, kesksete vastaspoolte koostööd emitendist keskpangaga või emitentidest keskpankadega. Väärtpaberiturujärelevalve läbiviidava hindamisega, mis käsitleb keskse vastaspoole vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu korral, üleööhoiuste konto avamist emitendist keskpangas või emitentidest keskpankades ja nõudeid erandlikes olukordadeks, mida emitendist keskpank vajalikuks peab või emitentidest keskpangad vajalikuks peavad. Emitendist keskpanga või emitentidest keskpankade juurdepääsukriteeriumid ja nõuded üleööhoiuste konto avamiseks ei tohiks tuua kaasa kohustust paigutada ümber kõik keskse vastaspoole kliirimisteenused või osa nendest. |
| --- | --- |

(33)

Et tagada kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitendist keskpanga või keskpankade nõuetekohane kaasamine teise taseme kesksete vastaspoolte tunnustamise protsessi, peaks Väärtpaberiturujärelevalve võtma selliste kesksete vastaspoolte tunnustamisel arvesse nende vastavust konkreetsetele nõuetele, mille kõnealused emitentidest keskpangad võivad olla oma rahapoliitiliste ülesannete täitmisel kehtestanud. Nimetatud nõuded peaksid puudutama emitendist keskpangale või emitentidest keskpankadele selle põhjendatud taotluse korral teabe esitamist, kesksete vastaspoolte koostööd emitendist keskpangaga või emitentidest keskpankadega. Väärtpaberiturujärelevalve läbiviidava hindamisega, mis käsitleb keskse vastaspoole vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu korral, üleööhoiuste konto avamist emitendist keskpangas või emitentidest keskpankades ja nõudeid erandlikes olukordadeks, mida emitendist keskpank vajalikuks peab või emitentidest keskpangad vajalikuks peavad. Emitendist keskpanga või emitentidest keskpankade juurdepääsukriteeriumid ja nõuded üleööhoiuste konto avamiseks ei tohiks tuua kaasa kohustust paigutada ümber kõik keskse vastaspoole kliirimisteenused või osa nendest.

| (34) | Mis puutub nõuetesse, mida emitendist keskpank või emitentidest keskpangad saaksid kehtestada erandolukorras, siis rahapoliitika ülekandumist ja maksesüsteemide sujuvat toimimist võivad mõjutada suundumused keskselt kliiritavatel turgudel sellistes olukordades nagu stressiolukorrad turgudel (eelkõige raha- ja repoturgudel), millele keskne vastaspool tugineb likviidsuse saamiseks, olukorrad, kus kesksete vastaspoolte toimingud aitavad kaasa turu likviidsuse kokkukuivamisele, või makse- või arveldussüsteemide tõsised häired, mis takistavad kesksel vastaspoolel täita oma maksekohustusi või suurendavad tema likviidsusvajadusi. Selliste erandlike olukordade esinemise kindlaksmääramine sõltub üksnes rahapoliitilistest kaalutlustest ning ei pea kattuma keskse vastaspoolega seotud eriolukorraga. Kõnealustes olukordades ei pruugi usaldatavusraamistik seega täielikult leevendada kaasnevaid riske ning sel juhul võivad osutuda vajalikuks emitentidest keskpankade otsesed meetmed, et tagada rahapoliitika ülekandumine või maksesüsteemide sujuv toimimine. |
| --- | --- |

(34)

Mis puutub nõuetesse, mida emitendist keskpank või emitentidest keskpangad saaksid kehtestada erandolukorras, siis rahapoliitika ülekandumist ja maksesüsteemide sujuvat toimimist võivad mõjutada suundumused keskselt kliiritavatel turgudel sellistes olukordades nagu stressiolukorrad turgudel (eelkõige raha- ja repoturgudel), millele keskne vastaspool tugineb likviidsuse saamiseks, olukorrad, kus kesksete vastaspoolte toimingud aitavad kaasa turu likviidsuse kokkukuivamisele, või makse- või arveldussüsteemide tõsised häired, mis takistavad kesksel vastaspoolel täita oma maksekohustusi või suurendavad tema likviidsusvajadusi. Selliste erandlike olukordade esinemise kindlaksmääramine sõltub üksnes rahapoliitilistest kaalutlustest ning ei pea kattuma keskse vastaspoolega seotud eriolukorraga. Kõnealustes olukordades ei pruugi usaldatavusraamistik seega täielikult leevendada kaasnevaid riske ning sel juhul võivad osutuda vajalikuks emitentidest keskpankade otsesed meetmed, et tagada rahapoliitika ülekandumine või maksesüsteemide sujuv toimimine.

| (35) | Sellistes erandlikes olukordades võib osutuda vajalikuks, et emitentidest keskpangad kehtestavad oma vastavate institutsiooniliste raamistikega lubatud ulatustes ajutisi nõudeid seoses likviidsusriskide, arveldussüsteemide, võimendustagatise nõuete, tagatisnõuete või koostalitluskokkulepetega. Niisuguste ajutiste nõuete mittetäitmine võib tuua kaasa teise taseme keskse vastaspoole tunnustuse tagasivõtmise Väärtpaberiturujärelevalve poolt. Kõnealused nõuded võiksid sisaldada eelkõige ajutisi täiustusi teise taseme keskse vastaspoole likviidsusriski juhtimises, nagu likviidsuspuhvri suurendamine, päevasiseste lisatagatiste sissenõudmise sageduse suurendamine, piirangud eri valuutadega seotud riskipositsioonidele või spetsiifilise korra kehtestamine raha hoiustamiseks ja maksete arveldamiseks keskpanga vääringus. Need nõuded ei tohiks laieneda muudele usaldatavusnõuete täitmise järelevalve valdkondadele ega tuua kaasa tunnustuse automaatset tagasivõtmist. Lisaks peaks nende nõuete kohaldamine olema tunnustuse saamise tingimus ainult piiratud ajavahemikul, mis kestab kuni kuus kuud ja mida on võimalik pikendada üks kord maksimaalselt veel kuueks kuuks. Pärast selle lisaperioodi lõppu ei tohiks nende nõuete kohaldamine enam olla teise taseme keskse vastaspoole tunnustamise tingimus. Sellegipoolest ei tohiks emitentidest keskpankadel kehtestamast uues või erinevas erandlikus olukorras ajutisi nõudeid, mille kohaldamine oleks tingimus teise taseme keskse vastaspoole tunnustamisele määruse (EL) nr 648/2012 alusel. |
| --- | --- |

(35)

Sellistes erandlikes olukordades võib osutuda vajalikuks, et emitentidest keskpangad kehtestavad oma vastavate institutsiooniliste raamistikega lubatud ulatustes ajutisi nõudeid seoses likviidsusriskide, arveldussüsteemide, võimendustagatise nõuete, tagatisnõuete või koostalitluskokkulepetega. Niisuguste ajutiste nõuete mittetäitmine võib tuua kaasa teise taseme keskse vastaspoole tunnustuse tagasivõtmise Väärtpaberiturujärelevalve poolt. Kõnealused nõuded võiksid sisaldada eelkõige ajutisi täiustusi teise taseme keskse vastaspoole likviidsusriski juhtimises, nagu likviidsuspuhvri suurendamine, päevasiseste lisatagatiste sissenõudmise sageduse suurendamine, piirangud eri valuutadega seotud riskipositsioonidele või spetsiifilise korra kehtestamine raha hoiustamiseks ja maksete arveldamiseks keskpanga vääringus. Need nõuded ei tohiks laieneda muudele usaldatavusnõuete täitmise järelevalve valdkondadele ega tuua kaasa tunnustuse automaatset tagasivõtmist. Lisaks peaks nende nõuete kohaldamine olema tunnustuse saamise tingimus ainult piiratud ajavahemikul, mis kestab kuni kuus kuud ja mida on võimalik pikendada üks kord maksimaalselt veel kuueks kuuks. Pärast selle lisaperioodi lõppu ei tohiks nende nõuete kohaldamine enam olla teise taseme keskse vastaspoole tunnustamise tingimus. Sellegipoolest ei tohiks emitentidest keskpankadel kehtestamast uues või erinevas erandlikus olukorras ajutisi nõudeid, mille kohaldamine oleks tingimus teise taseme keskse vastaspoole tunnustamisele määruse (EL) nr 648/2012 alusel.

| (36) | Enne nõuete kohaldamist või enne kohaldamisaja võimalikku pikendamist peaks emitendist keskpank esitama Väärtpaberiturujärelevalvele, teistele kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpankadele ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi liikmetele selgituse, milline on tema poolt kavatsetavate kehtestatavate nõuete mõju kesksete vastaspoolte tõhususele, usaldusväärsusele ja vastupanuvõimele, koos põhjendusega selle kohta, miks on need nõuded rahapoliitika ülekandumise või maksesüsteemide sujuva toimimise tagamiseks vajalikud ja proportsionaalsed, järgides asjakohasel määral vajadust kaitsta konfidentsiaalset või tundlikku teavet. Dubleerimise vältimiseks peaks emitendist keskpank erandlikes olukordades kohaldatavate ajutiste nõuete osas tegema Väärtpaberiturujärelevalvega ja teiste kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpankadega koostööd ja jagama teavet järjepidevalt. |
| --- | --- |

(36)

Enne nõuete kohaldamist või enne kohaldamisaja võimalikku pikendamist peaks emitendist keskpank esitama Väärtpaberiturujärelevalvele, teistele kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpankadele ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi liikmetele selgituse, milline on tema poolt kavatsetavate kehtestatavate nõuete mõju kesksete vastaspoolte tõhususele, usaldusväärsusele ja vastupanuvõimele, koos põhjendusega selle kohta, miks on need nõuded rahapoliitika ülekandumise või maksesüsteemide sujuva toimimise tagamiseks vajalikud ja proportsionaalsed, järgides asjakohasel määral vajadust kaitsta konfidentsiaalset või tundlikku teavet. Dubleerimise vältimiseks peaks emitendist keskpank erandlikes olukordades kohaldatavate ajutiste nõuete osas tegema Väärtpaberiturujärelevalvega ja teiste kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpankadega koostööd ja jagama teavet järjepidevalt.

| (37) | Emitendist keskpank või emitentidest keskpangad peaks esitama Väärtpaberiturujärelevalvele kinnituse selle kohta, kas teise taseme keskne vastaspool täidab lisanõudeid või mitte, võimalikult kiiresti ja igal juhul 30 tööpäeva jooksul pärast kindlakstegemist, et kolmanda riigi keskne vastaspool ei ole esimese taseme keskne vastaspool, või kui pärast tunnustamist teise taseme keskse vastaspoolena on kehtestatud lisanõuded, siis 90 tööpäeva jooksul pärast nende täiendavate nõuete kehtestamist. |
| --- | --- |

(37)

Emitendist keskpank või emitentidest keskpangad peaks esitama Väärtpaberiturujärelevalvele kinnituse selle kohta, kas teise taseme keskne vastaspool täidab lisanõudeid või mitte, võimalikult kiiresti ja igal juhul 30 tööpäeva jooksul pärast kindlakstegemist, et kolmanda riigi keskne vastaspool ei ole esimese taseme keskne vastaspool, või kui pärast tunnustamist teise taseme keskse vastaspoolena on kehtestatud lisanõuded, siis 90 tööpäeva jooksul pärast nende täiendavate nõuete kehtestamist.

| (38) | Süsteemselt oluliste kesksete vastaspooltega liidu finantssüsteemile ja -stabiilsusele kaasneva riski suurus on erinev. Seepärast tuleks süsteemselt oluliste kesksete vastaspoolte suhtes kohaldada nõudeid proportsionaalselt riskidega, mis võivad asjaomase keskse vastaspoolega liidule kaasneda. Kui Väärtpaberiturujärelevalve järeldab pärast konsulteerimist Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja kokkuleppel kolmanda riigi keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitendist keskpankadega ning igakülgselt põhjendatud hindamisele (sealhulgas kulude ja tulude kvantitatiivne tehniline hindamine) tuginedes, et kolmanda riigi keskne vastaspool või mõned selle kliirimisteenused on süsteemselt niivõrd olulised, et määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud konkreetsete nõuete täitmine ei oleks liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusriski käsitlemiseks piisav, peaks Väärtpaberiturujärelevalve juhul, kui muid meetmeid peetakse finantsstabiilsusriskiga tegelemiseks ebapiisavaks, soovitama komisjonile, et kõnealust keskset vastaspoolt või mõningaid selle kliirimisteenuseid ei tunnustataks. Väärtpaberiturujärelevalve võib selle menetluse teel soovitada komisjonil keskset vastaspoolt mitte tunnustada, vaatamata sellele, kas keskne vastaspool või mõned selle teenused on eelnevalt liigitatud teise taseme üksuseks või mitte. |
| --- | --- |

(38)

Süsteemselt oluliste kesksete vastaspooltega liidu finantssüsteemile ja -stabiilsusele kaasneva riski suurus on erinev. Seepärast tuleks süsteemselt oluliste kesksete vastaspoolte suhtes kohaldada nõudeid proportsionaalselt riskidega, mis võivad asjaomase keskse vastaspoolega liidule kaasneda. Kui Väärtpaberiturujärelevalve järeldab pärast konsulteerimist Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja kokkuleppel kolmanda riigi keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitendist keskpankadega ning igakülgselt põhjendatud hindamisele (sealhulgas kulude ja tulude kvantitatiivne tehniline hindamine) tuginedes, et kolmanda riigi keskne vastaspool või mõned selle kliirimisteenused on süsteemselt niivõrd olulised, et määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud konkreetsete nõuete täitmine ei oleks liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusriski käsitlemiseks piisav, peaks Väärtpaberiturujärelevalve juhul, kui muid meetmeid peetakse finantsstabiilsusriskiga tegelemiseks ebapiisavaks, soovitama komisjonile, et kõnealust keskset vastaspoolt või mõningaid selle kliirimisteenuseid ei tunnustataks. Väärtpaberiturujärelevalve võib selle menetluse teel soovitada komisjonil keskset vastaspoolt mitte tunnustada, vaatamata sellele, kas keskne vastaspool või mõned selle teenused on eelnevalt liigitatud teise taseme üksuseks või mitte.

| (39) | Komisjonile tuleks selle soovituse alusel anda õigus võtta viimase abinõuna vastu rakendusakt, milles täpsustatakse, et kõnealusel kolmanda riigi kesksel vastaspoolel ei tohiks olla võimalik osutada teatavaid või kõiki oma kliirimisteenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele, välja arvatud juhul, kui kõnealune keskne vastaspool on saanud mõnes liikmesriigis selleks loa kooskõlas määrusega (EL) nr 648/2012. Nimetatud rakendusaktis tuleks samuti määrata kindlaks asjakohane kohanemisaeg, mis ei ole pikem kui kaks aastat ja mida on võimalik pikendada üks kord veel kuueks kuuks, ning tuua välja tingimused, mille alusel võib asjaomane keskne vastaspool jätkata kohanemisajal teatavate kliirimisteenuste osutamist või teatavat kliirimistegevust, samuti meetmed, mida tuleks sel perioodil võtta, et piirata kliirivate liikmete ja nende klientide võimalikke kulusid, eriti nende puhul, kes on asutatud liidus. |
| --- | --- |

(39)

Komisjonile tuleks selle soovituse alusel anda õigus võtta viimase abinõuna vastu rakendusakt, milles täpsustatakse, et kõnealusel kolmanda riigi kesksel vastaspoolel ei tohiks olla võimalik osutada teatavaid või kõiki oma kliirimisteenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele, välja arvatud juhul, kui kõnealune keskne vastaspool on saanud mõnes liikmesriigis selleks loa kooskõlas määrusega (EL) nr 648/2012. Nimetatud rakendusaktis tuleks samuti määrata kindlaks asjakohane kohanemisaeg, mis ei ole pikem kui kaks aastat ja mida on võimalik pikendada üks kord veel kuueks kuuks, ning tuua välja tingimused, mille alusel võib asjaomane keskne vastaspool jätkata kohanemisajal teatavate kliirimisteenuste osutamist või teatavat kliirimistegevust, samuti meetmed, mida tuleks sel perioodil võtta, et piirata kliirivate liikmete ja nende klientide võimalikke kulusid, eriti nende puhul, kes on asutatud liidus.

| (40) | On oluline, et Väärtpaberiturujärelevalve konsulteeriks emitentidest keskpankadega individuaalselt ning et nad saaksid väljendada oma nõusolekut võimaliku soovitusega keelduda tunnustamast kolmanda riigi keskset vastaspoolt, võttes arvesse sellise otsuse võimalikku mõju nende emiteeritavale vääringule, ja nõusolekut Väärtpaberiturujärelevalve aruandega, mis käsitleb komisjoni rakendusakti kohaldamist, mis võetakse vastu kõnealuse soovituse alusel. Sellise soovituse või aruande korral peaks emitendist keskpanga väljendatav nõusolek või mureküsimus, mille ta võib tõstatada, käsitlema üksnes tema emiteeritavat vääringut ja mitte soovitust tervikuna või aruannet tervikuna. |
| --- | --- |

(40)

On oluline, et Väärtpaberiturujärelevalve konsulteeriks emitentidest keskpankadega individuaalselt ning et nad saaksid väljendada oma nõusolekut võimaliku soovitusega keelduda tunnustamast kolmanda riigi keskset vastaspoolt, võttes arvesse sellise otsuse võimalikku mõju nende emiteeritavale vääringule, ja nõusolekut Väärtpaberiturujärelevalve aruandega, mis käsitleb komisjoni rakendusakti kohaldamist, mis võetakse vastu kõnealuse soovituse alusel. Sellise soovituse või aruande korral peaks emitendist keskpanga väljendatav nõusolek või mureküsimus, mille ta võib tõstatada, käsitlema üksnes tema emiteeritavat vääringut ja mitte soovitust tervikuna või aruannet tervikuna.

| (41) | Väärtpaberiturujärelevalve peaks korrapäraselt läbi vaatama kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise ning nende liigitamise esimese või teise taseme keskseteks vastaspoolteks. Sellega seoses peaks Väärtpaberiturujärelevalve võtma muu hulgas arvesse kolmandate riikide kesksete vastaspoolte äritegevuse laadi, mahtu ja keerukuse muutust. Sellised läbivaatamised peaksid toimuma vähemalt iga viie aasta järel ja iga kord, kui tunnustatud kolmanda riigi keskne vastaspool on oma tegevusvaldkondi või teenusevalikut liidus laiendanud või kitsendanud. Kui kõnealuse läbivaatamise tulemusel teeb Väärtpaberiturujärelevalve kindlaks, et esimese taseme keskne vastaspool tuleks liigitada teise taseme keskseks vastaspooleks, peaks ta määrama kindlaks asjakohase kohanemisaja, mis ei ületa 18 kuud ja mille jooksul peaks keskne vastaspool täitma teise taseme kesksetele vastaspooltele kohaldatavad nõuded. |
| --- | --- |

(41)

Väärtpaberiturujärelevalve peaks korrapäraselt läbi vaatama kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise ning nende liigitamise esimese või teise taseme keskseteks vastaspoolteks. Sellega seoses peaks Väärtpaberiturujärelevalve võtma muu hulgas arvesse kolmandate riikide kesksete vastaspoolte äritegevuse laadi, mahtu ja keerukuse muutust. Sellised läbivaatamised peaksid toimuma vähemalt iga viie aasta järel ja iga kord, kui tunnustatud kolmanda riigi keskne vastaspool on oma tegevusvaldkondi või teenusevalikut liidus laiendanud või kitsendanud. Kui kõnealuse läbivaatamise tulemusel teeb Väärtpaberiturujärelevalve kindlaks, et esimese taseme keskne vastaspool tuleks liigitada teise taseme keskseks vastaspooleks, peaks ta määrama kindlaks asjakohase kohanemisaja, mis ei ületa 18 kuud ja mille jooksul peaks keskne vastaspool täitma teise taseme kesksetele vastaspooltele kohaldatavad nõuded.

| (42) | Teise taseme keskse vastaspoole taotluse korral peaks Väärtpaberiturujärelevalvel olema ka võimalik võtta arvesse seda, mil määral saab selle keskse vastaspoole vastavust kõnealuses kolmandas riigis kohaldatavatele nõuetele võrrelda kõnealuse keskse vastaspoole vastavusega määruse (EL) nr 648/2012 nõuetele. Niisuguse hinnangu koostamisel peaks Väärtpaberiturujärelevalve võtma arvesse komisjoni vastu võetud rakendusakti, millega määratakse kindlaks, et selle kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord, kus keskne vastaspool on asutatud, on samaväärne määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga ja tingimustega, mis võivad niisuguse rakendusakti kohaldamisele kehtida. Proportsionaalsuse tagamiseks peaks Väärtpaberiturujärelevalve võtma niisuguse hinnangu koostamisel arvesse ka seda, millisel määral on keskse vastaspoole kliiritavad finantsinstrumendid nomineeritud liidu vääringutes. Komisjon peaks vastu võtma delegeeritud õigusakti, milles täpsustatakse sellise nõuete võrreldava täitmise hindamise üksikasju ja tingimusi. |
| --- | --- |

(42)

Teise taseme keskse vastaspoole taotluse korral peaks Väärtpaberiturujärelevalvel olema ka võimalik võtta arvesse seda, mil määral saab selle keskse vastaspoole vastavust kõnealuses kolmandas riigis kohaldatavatele nõuetele võrrelda kõnealuse keskse vastaspoole vastavusega määruse (EL) nr 648/2012 nõuetele. Niisuguse hinnangu koostamisel peaks Väärtpaberiturujärelevalve võtma arvesse komisjoni vastu võetud rakendusakti, millega määratakse kindlaks, et selle kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord, kus keskne vastaspool on asutatud, on samaväärne määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga ja tingimustega, mis võivad niisuguse rakendusakti kohaldamisele kehtida. Proportsionaalsuse tagamiseks peaks Väärtpaberiturujärelevalve võtma niisuguse hinnangu koostamisel arvesse ka seda, millisel määral on keskse vastaspoole kliiritavad finantsinstrumendid nomineeritud liidu vääringutes. Komisjon peaks vastu võtma delegeeritud õigusakti, milles täpsustatakse sellise nõuete võrreldava täitmise hindamise üksikasju ja tingimusi.

| (43) | Väärtpaberiturujärelevalvel peaksid olema kõik volitused, mida on vaja tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte üle järelevalve tegemiseks, et tagada nende järjepidev vastavus määruse (EL) nr 648/2012 nõuetele. |
| --- | --- |

(43)

Väärtpaberiturujärelevalvel peaksid olema kõik volitused, mida on vaja tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte üle järelevalve tegemiseks, et tagada nende järjepidev vastavus määruse (EL) nr 648/2012 nõuetele.

| (44) | Selleks et hõlbustada teabevahetust ja koostööd Väärtpaberiturujärelevalve, kesksete vastaspoolte järelevalve eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste ja nende pädevate asutuste vahel, kes vastutavad selliste üksuste järelevalve eest, keda kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tegevus võib mõjutada, peaks Väärtpaberiturujärelevalve asutama kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi. Kolleegiumi liikmetel võiks olla võimalik taotleda, et kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud konkreetseid küsimusi arutaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee. |
| --- | --- |

(44)

Selleks et hõlbustada teabevahetust ja koostööd Väärtpaberiturujärelevalve, kesksete vastaspoolte järelevalve eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste ja nende pädevate asutuste vahel, kes vastutavad selliste üksuste järelevalve eest, keda kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tegevus võib mõjutada, peaks Väärtpaberiturujärelevalve asutama kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi. Kolleegiumi liikmetel võiks olla võimalik taotleda, et kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud konkreetseid küsimusi arutaks kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee.

| (45) | Selleks et Väärtpaberiturujärelevalve saaks täita oma ülesandeid seoses kolmandate riikide kesksete vastaspooltega tulemuslikult, peaksid kolmandate riikide kesksed vastaspooled maksma Väärtpaberiturujärelevalve järelevalve- ja haldusülesannete täitmise eest järelevalvetasusid. Kõnealused tasud peaksid katma kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamistaotluste ja nimetatud kesksete vastaspoolte järelevalvega seotud kulud. Komisjon peaks vastu võtma delegeeritud õigusakti, milles täpsustatakse täiendavalt tasuliike ja seda, mille eest tasu nõutakse, samuti tasude summasid ja maksekorda. |
| --- | --- |

(45)

Selleks et Väärtpaberiturujärelevalve saaks täita oma ülesandeid seoses kolmandate riikide kesksete vastaspooltega tulemuslikult, peaksid kolmandate riikide kesksed vastaspooled maksma Väärtpaberiturujärelevalve järelevalve- ja haldusülesannete täitmise eest järelevalvetasusid. Kõnealused tasud peaksid katma kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamistaotluste ja nimetatud kesksete vastaspoolte järelevalvega seotud kulud. Komisjon peaks vastu võtma delegeeritud õigusakti, milles täpsustatakse täiendavalt tasuliike ja seda, mille eest tasu nõutakse, samuti tasude summasid ja maksekorda.

| (46) | Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema võimalik viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle teise taseme kesksete vastaspoolte puhul ja nendega seotud kolmandate isikute puhul, kellele asjaomased kesksed vastaspooled on tegevusfunktsioonid, teenused või tegevuse edasi andnud. Vajaduse korral tuleks selliste uurimiste ja kohapealsete kontrollide tulemustest teavitada liidus asutatud kliirivate liikmete järelevalve eest vastutavaid pädevaid asutusi. Kui see on asjakohane nende rahapoliitikaga seotud ülesannete täitmiseks, peaks keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpankadel olema võimalik taotleda osalemist sellistes kohapealsetes kontrollides. |
| --- | --- |

(46)

Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema võimalik viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle teise taseme kesksete vastaspoolte puhul ja nendega seotud kolmandate isikute puhul, kellele asjaomased kesksed vastaspooled on tegevusfunktsioonid, teenused või tegevuse edasi andnud. Vajaduse korral tuleks selliste uurimiste ja kohapealsete kontrollide tulemustest teavitada liidus asutatud kliirivate liikmete järelevalve eest vastutavaid pädevaid asutusi. Kui see on asjakohane nende rahapoliitikaga seotud ülesannete täitmiseks, peaks keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpankadel olema võimalik taotleda osalemist sellistes kohapealsetes kontrollides.

| (47) | Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema võimalik määrata perioodilisi karistusmakseid, et sundida kolmandate riikide keskseid vastaspooli lõpetama rikkumine, esitama Väärtpaberiturujärelevalve nõutav täielik ja õige teave või nõustuma uurimise või kohapealse kontrolliga. |
| --- | --- |

(47)

Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema võimalik määrata perioodilisi karistusmakseid, et sundida kolmandate riikide keskseid vastaspooli lõpetama rikkumine, esitama Väärtpaberiturujärelevalve nõutav täielik ja õige teave või nõustuma uurimise või kohapealse kontrolliga.

| (48) | Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema võimalik määrata nii esimese kui ka teise taseme kesksetele vastaspooltele trahve, kui ta leiab, et nad on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkunud määruse (EL) nr 648/2012 sätteid, esitades Väärtpaberiturujärelevalvele ebaõiget või eksitavat teavet. Lisaks peaks Väärtpaberiturujärelevalvel olema võimalik määrata teise taseme kesksetele vastaspooltele trahve, kui ta leiab, et nad on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkunud nimetatud määruse kohaselt nende suhtes kohaldatavaid lisanõudeid. Kui Väärtpaberiturujärelevalve on andnud hinnangu, et kohaldatava kolmanda riigi raamistikuga kooskõlas oleva teise taseme keskse vastaspoole võib lugeda kooskõlas olevaks määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõuetega, ei tohiks kõnealuse keskse vastaspoole tegevust käsitada nimetatud määruse rikkumisena niivõrd kui nad vastavad kõnealustele võrreldavatele nõuetele. |
| --- | --- |

(48)

Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema võimalik määrata nii esimese kui ka teise taseme kesksetele vastaspooltele trahve, kui ta leiab, et nad on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkunud määruse (EL) nr 648/2012 sätteid, esitades Väärtpaberiturujärelevalvele ebaõiget või eksitavat teavet. Lisaks peaks Väärtpaberiturujärelevalvel olema võimalik määrata teise taseme kesksetele vastaspooltele trahve, kui ta leiab, et nad on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkunud nimetatud määruse kohaselt nende suhtes kohaldatavaid lisanõudeid. Kui Väärtpaberiturujärelevalve on andnud hinnangu, et kohaldatava kolmanda riigi raamistikuga kooskõlas oleva teise taseme keskse vastaspoole võib lugeda kooskõlas olevaks määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõuetega, ei tohiks kõnealuse keskse vastaspoole tegevust käsitada nimetatud määruse rikkumisena niivõrd kui nad vastavad kõnealustele võrreldavatele nõuetele.

| (49) | Trahvid tuleks määrata vastavalt rikkumise raskusele. Rikkumised tuleks liigitada eri kategooriatesse, mille jaoks tuleks ette näha konkreetsed trahvid. Konkreetse rikkumise puhul trahvi suuruse arvutamiseks peaks Väärtpaberiturujärelevalve kohaldama kaheastmelist meetodit, määrates kindlaks põhisumma ning kohandades seda vajaduse korral teatavate koefitsientide alusel. Trahvi põhisumma määramisel tuleks arvesse võtta asjaomaste kolmanda riigi kesksete vastaspoolte aastakäivet ning kohanduste tegemisel tuleks suurendada või vähendada põhisummat asjakohaste koefitsientide alusel vastavalt käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

(49)

Trahvid tuleks määrata vastavalt rikkumise raskusele. Rikkumised tuleks liigitada eri kategooriatesse, mille jaoks tuleks ette näha konkreetsed trahvid. Konkreetse rikkumise puhul trahvi suuruse arvutamiseks peaks Väärtpaberiturujärelevalve kohaldama kaheastmelist meetodit, määrates kindlaks põhisumma ning kohandades seda vajaduse korral teatavate koefitsientide alusel. Trahvi põhisumma määramisel tuleks arvesse võtta asjaomaste kolmanda riigi kesksete vastaspoolte aastakäivet ning kohanduste tegemisel tuleks suurendada või vähendada põhisummat asjakohaste koefitsientide alusel vastavalt käesolevale määrusele.

| (50) | Käesolev määrus kehtestab raskendavate ja kergendavate asjaoludega seotud koefitsiendid, et anda Väärtpaberiturujärelevalvele vajalikud vahendid kolmanda riigi keskse vastaspoole rikkumise raskusega proportsionaalse trahvi määramiseks, võttes arvesse asjaomase rikkumise toimepanemise asjaolusid. |
| --- | --- |

(50)

Käesolev määrus kehtestab raskendavate ja kergendavate asjaoludega seotud koefitsiendid, et anda Väärtpaberiturujärelevalvele vajalikud vahendid kolmanda riigi keskse vastaspoole rikkumise raskusega proportsionaalse trahvi määramiseks, võttes arvesse asjaomase rikkumise toimepanemise asjaolusid.

| (51) | Trahvi või perioodiliste karistusmaksete määramise otsus peaks põhinema sõltumatul uurimisel. |
| --- | --- |

(51)

Trahvi või perioodiliste karistusmaksete määramise otsus peaks põhinema sõltumatul uurimisel.

| (52) | Enne otsuse tegemist selle kohta, kas määrata trahv või perioodilised karistusmaksed või mitte, peaks Väärtpaberiturujärelevalve andma menetlusalustele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad, et tagada nende õigus kaitsele. |
| --- | --- |

(52)

Enne otsuse tegemist selle kohta, kas määrata trahv või perioodilised karistusmaksed või mitte, peaks Väärtpaberiturujärelevalve andma menetlusalustele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad, et tagada nende õigus kaitsele.

| (53) | Väärtpaberiturujärelevalve peaks hoiduma trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju. |
| --- | --- |

(53)

Väärtpaberiturujärelevalve peaks hoiduma trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju.

| (54) | Väärtpaberiturujärelevalve otsused, millega määratakse trahvid ja perioodilised karistusmaksed, peaksid olema täitmisele pööratavad ja nende täitmist peaksid reguleerima selles riigis kehtivad tsiviilmenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Tsiviilmenetluse normid ei tohiks hõlmata kriminaalmenetluse norme, kuid võivad hõlmata haldusmenetluse norme. |
| --- | --- |

(54)

Väärtpaberiturujärelevalve otsused, millega määratakse trahvid ja perioodilised karistusmaksed, peaksid olema täitmisele pööratavad ja nende täitmist peaksid reguleerima selles riigis kehtivad tsiviilmenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Tsiviilmenetluse normid ei tohiks hõlmata kriminaalmenetluse norme, kuid võivad hõlmata haldusmenetluse norme.

| (55) | Kui rikkumise on toime pannud teise taseme keskne vastaspool, peaks Väärtpaberiturujärelevalvel olema õigus võtta erinevaid järelevalvemeetmeid, sealhulgas nõuda teise taseme keskselt vastaspoolelt rikkumise lõpetamist ning viimase abinõuna võtta tunnustus tagasi, kui teise taseme keskne vastaspool on toime pannud määruse (EL) nr 648/2012 raske või korduva rikkumise. Väärtpaberiturujärelevalve peaks järelevalvemeetmete kohaldamisel võtma arvesse rikkumise laadi ja raskust ning järgima proportsionaalsuse põhimõtet. Enne järelevalvemeetmeid käsitleva otsuse vastuvõtmist peaks Väärtpaberiturujärelevalve andma menetlusalustele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad, et tagada nende õigus kaitsele. Kui Väärtpaberiturujärelevalve otsustab tunnustuse tagasi võtta, peaks ta piirama võimalikke turuhäireid, määrates kindlaks asjakohase kohanemisaja, mis ei ole pikem kui kaks aastat. |
| --- | --- |

(55)

Kui rikkumise on toime pannud teise taseme keskne vastaspool, peaks Väärtpaberiturujärelevalvel olema õigus võtta erinevaid järelevalvemeetmeid, sealhulgas nõuda teise taseme keskselt vastaspoolelt rikkumise lõpetamist ning viimase abinõuna võtta tunnustus tagasi, kui teise taseme keskne vastaspool on toime pannud määruse (EL) nr 648/2012 raske või korduva rikkumise. Väärtpaberiturujärelevalve peaks järelevalvemeetmete kohaldamisel võtma arvesse rikkumise laadi ja raskust ning järgima proportsionaalsuse põhimõtet. Enne järelevalvemeetmeid käsitleva otsuse vastuvõtmist peaks Väärtpaberiturujärelevalve andma menetlusalustele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad, et tagada nende õigus kaitsele. Kui Väärtpaberiturujärelevalve otsustab tunnustuse tagasi võtta, peaks ta piirama võimalikke turuhäireid, määrates kindlaks asjakohase kohanemisaja, mis ei ole pikem kui kaks aastat.

| (56) | Seoses keskse vastaspoole võimendustagatise nõuete, tagatisfondi osamaksete, tagatisnõuete ja muude riskikontrollimehhanismide arvutamiseks kasutatavate mudelite ja parameetrite oluliste muudatuste valideerimisega pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalve poolt tuleks selgitada menetlusaspekte ning kõnealuse valideerimise ja kolleegiumi otsuse vastasmõju. Vajaduse korral peaks olema võimalik mudelite või parameetrite olulise muudatuse esialgne vastuvõtmine, eelkõige juhul, kui nende kiire muutmine on vajalik keskse vastaspoole riskijuhtimise usaldusväärsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(56)

Seoses keskse vastaspoole võimendustagatise nõuete, tagatisfondi osamaksete, tagatisnõuete ja muude riskikontrollimehhanismide arvutamiseks kasutatavate mudelite ja parameetrite oluliste muudatuste valideerimisega pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalve poolt tuleks selgitada menetlusaspekte ning kõnealuse valideerimise ja kolleegiumi otsuse vastasmõju. Vajaduse korral peaks olema võimalik mudelite või parameetrite olulise muudatuse esialgne vastuvõtmine, eelkõige juhul, kui nende kiire muutmine on vajalik keskse vastaspoole riskijuhtimise usaldusväärsuse tagamiseks.

| (57) | Kesksete vastaspoolte tulemuslik järelevalve tugineb pädevuste, oskusteabe ja suutlikkuse arendamisele ning asutuste vahel koostöösuhete ja suhtluse loomisele. Kuna need on kõik protsessid, mis kujunevad aja jooksul omal viisil, tuleks toimiva, tulemusliku ja tõhusa kesksete vastaspoolte järelevalvesüsteemi kavandamisel võtta arvesse selle võimalikku muutumist pikas perspektiivis. Seetõttu eeldatakse käesolevas määruses sätestatud pädevuste jaotuse muutumist vastavalt Väärtpaberiturujärelevalve ja teda toetava kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee rolli ja suutlikkuse arengule. Keskseid vastaspooli käsitleva tõhusa ja püsiva järelevalvekäsituse väljatöötamise eesmärgil peaks komisjon vaatama läbi Väärtpaberiturujärelevalve, eelkõige kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee ülesannete tulemuslikkuse määruse (EL) nr 648/2012 ühtse ja järjepideva kohaldamise tugevdamisel liidus, ning liidu ja liikmesriikide institutsioonide ja organite vahel vastutuse jagamise tulemuslikkuse. Komisjon peaks koostama aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse mõju kesksete vastaspoolte võrdsetele võimalustele ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise ja järelevalve raamistikku. Komisjon peaks esitama selle aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos asjakohaste ettepanekutega. |
| --- | --- |

(57)

Kesksete vastaspoolte tulemuslik järelevalve tugineb pädevuste, oskusteabe ja suutlikkuse arendamisele ning asutuste vahel koostöösuhete ja suhtluse loomisele. Kuna need on kõik protsessid, mis kujunevad aja jooksul omal viisil, tuleks toimiva, tulemusliku ja tõhusa kesksete vastaspoolte järelevalvesüsteemi kavandamisel võtta arvesse selle võimalikku muutumist pikas perspektiivis. Seetõttu eeldatakse käesolevas määruses sätestatud pädevuste jaotuse muutumist vastavalt Väärtpaberiturujärelevalve ja teda toetava kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee rolli ja suutlikkuse arengule. Keskseid vastaspooli käsitleva tõhusa ja püsiva järelevalvekäsituse väljatöötamise eesmärgil peaks komisjon vaatama läbi Väärtpaberiturujärelevalve, eelkõige kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee ülesannete tulemuslikkuse määruse (EL) nr 648/2012 ühtse ja järjepideva kohaldamise tugevdamisel liidus, ning liidu ja liikmesriikide institutsioonide ja organite vahel vastutuse jagamise tulemuslikkuse. Komisjon peaks koostama aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse mõju kesksete vastaspoolte võrdsetele võimalustele ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise ja järelevalve raamistikku. Komisjon peaks esitama selle aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos asjakohaste ettepanekutega.

| (58) | Selleks et tagada käesolevas määruses kolmanda riigi keskse vastaspoole kohta sätestatud normide tõhus kohaldamine, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada tasuliike ja seda, mille eest tasu nõutakse, samuti tasude summasid ja maksekorda; täiendavalt määrata kindlaks kriteeriumid selle kindlakstegemiseks, kas kolmanda riigi keskne vastaspool on liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline või võib tõenäoliselt selleks saada; täiendavalt määrata kindlaks kriteeriumid, mille alusel hinnatakse samaväärsust seoses kolmandate riikidega; täpsustada, kuidas ja millistel tingimustel peavad kolmandate riikide kesksed vastaspooled teatavaid nõudeid täitma; sätestada trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisega seotud täiendavad menetlusnormid, sh sätted, mis käsitlevad õigust kaitsele, tähtaegu, trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumist ning karistusmaksete või trahvide määramise ja sissenõudmise aegumistähtaegu, ning määrata kindlaks meetmed IV lisa muutmiseks, et võtta arvesse finantsturgude arengut. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (8) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(58)

Selleks et tagada käesolevas määruses kolmanda riigi keskse vastaspoole kohta sätestatud normide tõhus kohaldamine, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada tasuliike ja seda, mille eest tasu nõutakse, samuti tasude summasid ja maksekorda; täiendavalt määrata kindlaks kriteeriumid selle kindlakstegemiseks, kas kolmanda riigi keskne vastaspool on liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline või võib tõenäoliselt selleks saada; täiendavalt määrata kindlaks kriteeriumid, mille alusel hinnatakse samaväärsust seoses kolmandate riikidega; täpsustada, kuidas ja millistel tingimustel peavad kolmandate riikide kesksed vastaspooled teatavaid nõudeid täitma; sätestada trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisega seotud täiendavad menetlusnormid, sh sätted, mis käsitlevad õigust kaitsele, tähtaegu, trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumist ning karistusmaksete või trahvide määramise ja sissenõudmise aegumistähtaegu, ning määrata kindlaks meetmed IV lisa muutmiseks, et võtta arvesse finantsturgude arengut. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (8) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (59) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, eelkõige seoses kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamisega ja kolmandate riikide õigusraamistike samaväärsusega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9). |
| --- | --- |

(59)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, eelkõige seoses kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamisega ja kolmandate riikide õigusraamistike samaväärsusega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9).

| (60) | Selleks et tagada tegevuse ja teenuste laiendamist, kolleegiume ning mudelite läbivaatamist, stressiteste ja järelteste käsitlevate normide ja järelevalvetavade ühtne ühtlustamine, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Väärtpaberiturujärelevalve väljatöötatud regulatiivsed tehnilised standardid seoses järgnevaga: millistel tingimustel ei ole lisateenused või tegevused, millele keskne vastaspool soovib oma äritegevust laiendada, kaetud esmase tegevusloaga; millistel tingimustel loetakse liidu vääringuid kõige olulisemateks emitentidest keskpankade liikmesuseks kolleegiumides ning kolleegiumide töökorra üksikasjad; ning millistel tingimustel on kesksete vastaspoolte mudelite ja parameetrite muudatused olulised. Komisjon peaks need regulatiivsed tehnilised standardid võtma vastu delegeeritud aktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14. |
| --- | --- |

(60)

Selleks et tagada tegevuse ja teenuste laiendamist, kolleegiume ning mudelite läbivaatamist, stressiteste ja järelteste käsitlevate normide ja järelevalvetavade ühtne ühtlustamine, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Väärtpaberiturujärelevalve väljatöötatud regulatiivsed tehnilised standardid seoses järgnevaga: millistel tingimustel ei ole lisateenused või tegevused, millele keskne vastaspool soovib oma äritegevust laiendada, kaetud esmase tegevusloaga; millistel tingimustel loetakse liidu vääringuid kõige olulisemateks emitentidest keskpankade liikmesuseks kolleegiumides ning kolleegiumide töökorra üksikasjad; ning millistel tingimustel on kesksete vastaspoolte mudelite ja parameetrite muudatused olulised. Komisjon peaks need regulatiivsed tehnilised standardid võtma vastu delegeeritud aktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

| (61) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kesksete vastaspoolte turvalisuse ja tõhususe suurendamist ühtsete tegevusnõuete sätestamise kaudu, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(61)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kesksete vastaspoolte turvalisuse ja tõhususe suurendamist ühtsete tegevusnõuete sätestamise kaudu, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (62) | Kolmanda riigi keskse vastaspoole esimese taseme või teise taseme keskse vastaspoolena tunnustamise õiguse kasutamine Väärtpaberiturujärelevalve poolt tuleks edasi lükata seni, kuni on täiendavalt kindlaks määratud kriteeriumid, mille alusel saab hinnata, kas a) kolmanda riigi keskne vastaspool on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantssüsteemi seisukohast süsteemselt oluline või mitte või võib tõenäoliselt süsteemselt oluliseks muutuda ning b) kas on tegemist nõuete võrreldava täitmisega. |
| --- | --- |

(62)

Kolmanda riigi keskse vastaspoole esimese taseme või teise taseme keskse vastaspoolena tunnustamise õiguse kasutamine Väärtpaberiturujärelevalve poolt tuleks edasi lükata seni, kuni on täiendavalt kindlaks määratud kriteeriumid, mille alusel saab hinnata, kas a) kolmanda riigi keskne vastaspool on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantssüsteemi seisukohast süsteemselt oluline või mitte või võib tõenäoliselt süsteemselt oluliseks muutuda ning b) kas on tegemist nõuete võrreldava täitmisega.

| (63) | Määrust (EL) nr 648/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(63)

Määrust (EL) nr 648/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 648/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | kesksed vastaspooled, kes on saanud tegevusloa vastavalt artiklile 17 või keda on tunnustatud vastavalt artiklile 25, ja vastavalt tegevusloa või tunnustamise kuupäev, märkides kesksed vastaspooled, kellele on antud tegevusluba või keda on seoses kliirimiskohustusega tunnustatud.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 6 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

kesksed vastaspooled, kes on saanud tegevusloa vastavalt artiklile 17 või keda on tunnustatud vastavalt artiklile 25, ja vastavalt tegevusloa või tunnustamise kuupäev, märkides kesksed vastaspooled, kellele on antud tegevusluba või keda on seoses kliirimiskohustusega tunnustatud.“

| 2) | Artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:






  „3. | Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötab Väärtpaberiturujärelevalve koostöös EKPSiga välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse, millistel tingimustel lisateenused või -tegevused, millele keskne vastaspool soovib oma äritegevust laiendada, ei ole kaetud esmase tegevusloaga ja mis nõuavad seega tegevusloa laiendamist vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, ning täpsustada menetlust konsulteerimiseks artikli 18 kohaselt asutatud kolleegiumiga selle üle, kas kõnealused tingimused on täidetud.
  Väärtpaberiturujärelevalve esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 2. jaanuariks 2021.
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:

„3.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 2. jaanuariks 2021.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“

| 3) | Artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Pädev asutus hindab 30 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, kas taotlus on täielik. Kui taotlus ei ole täielik, määrab pädev asutus tähtaja, mille jooksul tegevusluba taotlev keskne vastaspool peab esitama täiendava teabe. Täiendava teabe saamisel edastab pädev asutus selle viivitamata Väärtpaberiturujärelevalvele ja artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud kolleegiumile. Kui pädev asutus on kindlaks teinud, et taotlus on täielik, annab ta sellest teada tegevusluba taotlevale kesksele vastaspoolele ning kolleegiumi liikmetele ja Väärtpaberiturujärelevalvele.“ |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.

| 4) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Keskse vastaspoole pädev asutus asutab 30 kalendripäeva jooksul pärast täieliku taotluse esitamist kooskõlas artikliga 17 kolleegiumi, et hõlbustada artiklites 15, 17, 30, 31, 32, 35, 49, 51 ja 54 osutatud ülesannete täitmist, ning juhib ja juhatab seda kolleegiumi.“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.

| b) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | artikli 24a lõike 2 punktides a ja b osutatud kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees või sõltumatu liige;“ |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

artikli 24a lõike 2 punktides a ja b osutatud kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees või sõltumatu liige;“

| c) | lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | pädevad asutused, kes vastutavad keskse vastaspoole nende kliirivate liikmete järelevalve eest, kes on asutatud kolmes liikmesriigis, kelle agregeeritud osamaksed käesoleva määruse artiklis 42 osutatud keskse vastaspoole tagatisfondi on üheaastase ajavahemiku jooksul kõige suuremad, sealhulgas asjakohasel juhul EKP niisuguste ülesannete raames, mis on seotud krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega ühtse järelevalvemehhanismi raames ja mis on talle antud kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 (*1). |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

pädevad asutused, kes vastutavad keskse vastaspoole nende kliirivate liikmete järelevalve eest, kes on asutatud kolmes liikmesriigis, kelle agregeeritud osamaksed käesoleva määruse artiklis 42 osutatud keskse vastaspoole tagatisfondi on üheaastase ajavahemiku jooksul kõige suuremad, sealhulgas asjakohasel juhul EKP niisuguste ülesannete raames, mis on seotud krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega ühtse järelevalvemehhanismi raames ja mis on talle antud kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 (*1).

(*1)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).“;"

| d) | lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:






  „ca) | keskse vastaspoole kliirivate liikmete järelevalve eest vastutavad pädevad asutused, mis ei ole punktis c osutatud pädevad asutused. Kõnealused pädevad asutused taotlevad kolleegiumis osalemiseks keskse vastaspoole pädevalt asutuselt nõusolekut, tuginedes taotluse põhjendamisel oma hinnangule selle kohta, millist mõju võivad keskse vastaspoole finantsprobleemid avaldada nende liikmesriigi finantsstabiilsusele. Kui keskse vastaspoole pädev asutus taotlust ei rahulda, esitab ta kirjalikult selle kohta täielikud ja üksikasjalikud põhjendused;“ |
| --- | --- | --- |

d)

lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„ca)

keskse vastaspoole kliirivate liikmete järelevalve eest vastutavad pädevad asutused, mis ei ole punktis c osutatud pädevad asutused. Kõnealused pädevad asutused taotlevad kolleegiumis osalemiseks keskse vastaspoole pädevalt asutuselt nõusolekut, tuginedes taotluse põhjendamisel oma hinnangule selle kohta, millist mõju võivad keskse vastaspoole finantsprobleemid avaldada nende liikmesriigi finantsstabiilsusele. Kui keskse vastaspoole pädev asutus taotlust ei rahulda, esitab ta kirjalikult selle kohta täielikud ja üksikasjalikud põhjendused;“

| e) | lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:






  „i) | keskse vastaspoole pädeva asutuse nõusolekul keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide liidu vääringute emitentidest keskpangad, mis ei ole punktis h osutatud keskpangad. Kõnealused emitentidest keskpangad taotlevad kolleegiumis osalemiseks keskse vastaspoole pädevalt asutuselt nõusolekut, tuginedes taotluse põhjendamisel oma hinnangule selle kohta, millist mõju võivad keskse vastaspoole finantsprobleemid avaldada nende vastavale emiteeritavale vääringule. Kui keskse vastaspoole pädev asutus taotlust ei rahulda, esitab keskse vastaspoole pädev asutus kirjalikult selle kohta täielikud ja üksikasjalikud põhjendused;“ |
| --- | --- | --- |

e)

lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„i)

keskse vastaspoole pädeva asutuse nõusolekul keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide liidu vääringute emitentidest keskpangad, mis ei ole punktis h osutatud keskpangad. Kõnealused emitentidest keskpangad taotlevad kolleegiumis osalemiseks keskse vastaspoole pädevalt asutuselt nõusolekut, tuginedes taotluse põhjendamisel oma hinnangule selle kohta, millist mõju võivad keskse vastaspoole finantsprobleemid avaldada nende vastavale emiteeritavale vääringule. Kui keskse vastaspoole pädev asutus taotlust ei rahulda, esitab keskse vastaspoole pädev asutus kirjalikult selle kohta täielikud ja üksikasjalikud põhjendused;“

| f) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

  „Keskse vastaspoole pädev asutus avaldab oma veebisaidil kolleegiumi liikmete nimekirja. Seda nimekirja ajakohastab keskse vastaspoole pädev asutus põhjendamatu viivituseta pärast iga kolleegiumi koosseisus toimunud muudatust. Keskse vastaspoole pädev asutus teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet sellest nimekirjast 30 kalendripäeva jooksul pärast kolleegiumi asutamist. Pärast keskse vastaspoole pädevalt asutuselt vastava teavituse saamist avaldab Väärtpaberiturujärelevalve oma veebisaidil põhjendamatu viivituseta selle kolleegiumi liikmete nimekirja.“; |
| --- | --- |

f)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Keskse vastaspoole pädev asutus avaldab oma veebisaidil kolleegiumi liikmete nimekirja. Seda nimekirja ajakohastab keskse vastaspoole pädev asutus põhjendamatu viivituseta pärast iga kolleegiumi koosseisus toimunud muudatust. Keskse vastaspoole pädev asutus teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet sellest nimekirjast 30 kalendripäeva jooksul pärast kolleegiumi asutamist. Pärast keskse vastaspoole pädevalt asutuselt vastava teavituse saamist avaldab Väärtpaberiturujärelevalve oma veebisaidil põhjendamatu viivituseta selle kolleegiumi liikmete nimekirja.“;

| g) | lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

  „Selleks et hõlbustada kolleegiumidele esimese lõigu kohaselt antud ülesannete täitmist, antakse lõikes 2 osutatud kolleegiumi liikmetele õigus osaleda kolleegiumi koosolekute päevakordade koostamises, eelkõige koosoleku päevakorda punkte lisades.“; |
| --- | --- |

g)

lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Selleks et hõlbustada kolleegiumidele esimese lõigu kohaselt antud ülesannete täitmist, antakse lõikes 2 osutatud kolleegiumi liikmetele õigus osaleda kolleegiumi koosolekute päevakordade koostamises, eelkõige koosoleku päevakorda punkte lisades.“;

| h) | lõike 5 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Selles kokkuleppes määratakse kindlaks kolleegiumi töökord, sealhulgas üksikasjalikud normid järgmise kohta:






  i) | artikli 19 lõikes 3 osutatud hääletusmenetlused; |
| --- | --- | --- |

h)

lõike 5 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Selles kokkuleppes määratakse kindlaks kolleegiumi töökord, sealhulgas üksikasjalikud normid järgmise kohta:

i)

artikli 19 lõikes 3 osutatud hääletusmenetlused;

| ii) | kolleegiumi koosolekute päevakordade koostamise menetlused; |
| --- | --- |

ii)

kolleegiumi koosolekute päevakordade koostamise menetlused;

| iii) | kolleegiumi koosolekute sagedus; |
| --- | --- |

iii)

kolleegiumi koosolekute sagedus;

| iv) | sellise teabe hulk ja formaat, mille keskse vastaspoole pädev asutus peab esitama kolleegiumi liikmetele, eelkõige seoses artikli 21 lõike 4 kohaselt esitatava teabega; |
| --- | --- |

iv)

sellise teabe hulk ja formaat, mille keskse vastaspoole pädev asutus peab esitama kolleegiumi liikmetele, eelkõige seoses artikli 21 lõike 4 kohaselt esitatava teabega;

| v) | asjakohane minimaalne ajakava asjaomase dokumentatsiooni hindamiseks kolleegiumi liikmete poolt; |
| --- | --- |

v)

asjakohane minimaalne ajakava asjaomase dokumentatsiooni hindamiseks kolleegiumi liikmete poolt;

| vi) | kolleegiumi liikmete vahelise suhtluse kord. |
| --- | --- |

vi)

kolleegiumi liikmete vahelise suhtluse kord.

Kokkuleppes võib määrata kindlaks ka keskse vastaspoole pädevale asutusele või muule kolleegiumi liikmele antavad ülesanded.“;

| i) | lõige 6 asendatakse järgmisega:






  „6. | Selleks et tagada kogu liidus kolleegiumide järjepidev ja ühtne toimimine, töötab Väärtpaberiturujärelevalve koostöös EKPSiga välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse, millistel tingimustel loetakse lõike 2 punktis h osutatud liidu vääringud kõige olulisemateks, ning täpsustatakse lõikes 5 osutatud töökorra üksikasjad.
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 2. jaanuariks 2021.
  Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivne tehniline standard määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.“ |
| --- | --- | --- |

i)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 2. jaanuariks 2021.

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivne tehniline standard määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.“

| 5) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:






  „1a. | Kui kolleegium esitab kolleegiumi liikme taotlusel käesoleva määruse kohase arvamuse ja kui kolleegium selle käesoleva artikli lõike 3 kohaselt häälteenamusega vastu võtab, võib see arvamus sisaldada lisaks selle kindlaksmääramisele, kas keskne vastaspool täidab käesolevat määrust, soovitusi eesmärgiga käsitleda puudusi keskse vastaspoole riskijuhtimises ja suurendada tema vastupanuvõimet.
  Kui kolleegium võib esitada arvamuse, võib iga emitendist keskpank, kes on kolleegiumi liige vastavalt artikli 18 lõike 2 punktidele h ja i, võtta vastu soovitusi seoses oma emiteeritava vääringuga.“; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.

Kui kolleegium võib esitada arvamuse, võib iga emitendist keskpank, kes on kolleegiumi liige vastavalt artikli 18 lõike 2 punktidele h ja i, võtta vastu soovitusi seoses oma emiteeritava vääringuga.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Kolleegiumi enamuse arvamus võetakse vastu kolleegiumi liikmete lihthääleenamusega.
  Kuni 12 liikmest koosnevate kolleegiumide puhul on hääleõigus maksimaalselt kahel samast liikmesriigist pärit kolleegiumi liikmel ning igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl. Rohkem kui 12 liikmest koosnevate kolleegiumide puhul on hääleõigus maksimaalselt kolmel samast liikmesriigist pärit liikmel ning igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl.
  Kui EKP on kolleegiumi liige vastavalt artikli 18 lõike 2 punktidele c ja h, on tal kaks häält.
  Artikli 18 lõike 2 punktides a, ca ja i osutatud kolleegiumi liikmetel ei ole kolleegiumi arvamuste vastuvõtmisel hääleõigust.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Kuni 12 liikmest koosnevate kolleegiumide puhul on hääleõigus maksimaalselt kahel samast liikmesriigist pärit kolleegiumi liikmel ning igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl. Rohkem kui 12 liikmest koosnevate kolleegiumide puhul on hääleõigus maksimaalselt kolmel samast liikmesriigist pärit liikmel ning igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl.

Kui EKP on kolleegiumi liige vastavalt artikli 18 lõike 2 punktidele c ja h, on tal kaks häält.

Artikli 18 lõike 2 punktides a, ca ja i osutatud kolleegiumi liikmetel ei ole kolleegiumi arvamuste vastuvõtmisel hääleõigust.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:






  „4. | Ilma et see piiraks artiklis 17 sätestatud menetluse kohaldamist, võtab pädev asutus nõuetekohaselt arvesse käesoleva artikli lõike 1 kohaselt vastu võetud kolleegiumi arvamust, sealhulgas võimalikke soovitusi, mille eesmärk on käsitleda puudusi keskse vastaspoole riskijuhtimises ja suurendada tema vastupanuvõimet. Kui keskse vastaspoole pädev asutus ei nõustu kolleegiumi arvamusega, sealhulgas selles sisalduvate soovitustega, mille eesmärk on käsitleda puudusi keskse vastaspoole riskijuhtimises ja suurendada tema vastupanuvõimet, peab kõnealune pädev asutus oma otsuses igakülgselt põhjendama ja selgitama kõiki märkimisväärseid kõrvalekaldeid asjaomasest arvamusest või soovitustest.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„4.

| 6) | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Ilma et see piiraks kolleegiumi rolli, vaatavad artiklis 22 osutatud pädevad asutused läbi kesksete vastaspoolte rakendatavate kokkulepete, strateegiate, protseduuride ja süsteemide vastavuse käesolevale määrusele ning hindavad riske, sealhulgas vähemalt kesksete vastaspoolte olemasolevaid või võimalikke finants- ja operatsiooniriske.“; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Pädevad asutused määravad kindlaks lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise sageduse ja põhjalikkuse, võttes eelkõige arvesse asjaomaste kesksete vastaspoolte tegevuse mahtu, süsteemset olulisust, laadi, ulatust ja keerukust ning seotust muude finantsturu taristutega. Läbivaatamine ja hindamine peavad toimuma vähemalt kord aastas.
  Keskse vastaspoole tegevuse suhtes kohaldatakse kohapealseid kontrolle. Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral võivad pädevad asutused kutsuda osalema kohapealsetes kontrollides Väärtpaberiturujärelevalve töötajaid.
  Pädev asutus võib edastada Väärtpaberiturujärelevalvele kohapealsete kontrollide käigus või nendega seoses kesksetelt vastaspooltelt saadud teabe.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Keskse vastaspoole tegevuse suhtes kohaldatakse kohapealseid kontrolle. Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral võivad pädevad asutused kutsuda osalema kohapealsetes kontrollides Väärtpaberiturujärelevalve töötajaid.

Pädev asutus võib edastada Väärtpaberiturujärelevalvele kohapealsete kontrollide käigus või nendega seoses kesksetelt vastaspooltelt saadud teabe.“;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:






  „6. | Hiljemalt 2. jaanuariks 2021, eesmärgiga tagada riikide pädevate asutuste poolt käesoleva artikli kohaselt tehtava läbivaatamise vormi, sageduse ja põhjalikkuse järjepidevus, annab Väärtpaberiturujärelevalve välja suunised vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16, et täiendavalt täpsustada keskse vastaspoole suuruse, ülesehituse ja sisemise korralduse ning tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse seisukohast asjakohasel viisil käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 ning lõike 3 esimeses lõigus osutatud järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi ühised menetlused ja ühine metoodika.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.

| 7) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 23a
  Pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvealane koostöö seoses tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega

  1.   Väärtpaberiturujärelevalve täidab pädevate asutuste vahelise ja kolleegiumide vahelise koordineerija rolli, et luua ühine järelevalvekultuur ja ühtsed järelevalvetavad, tagada ühtsed menetlused ning lähenemisviisid ja tugevdada järelevalvetulemuste ühtsust, eelkõige seoses nende järelevalvevaldkondadega, millel on piiriülene mõõde või võimalik piiriülene mõju.


  2.   Enne artiklite 7, 8, 14, 15, 29–33, 35, 36 ja 54 kohast õigusakti või meetme vastuvõtmist esitavad pädevad asutused Väärtpaberiturujärelevalvele oma otsuste eelnõud.
  Ka võivad pädevad asutused esitada Väärtpaberiturujärelevalvele oma otsuste eelnõud enne muu õigusakti või meetme vastuvõtmist kooskõlas oma artikli 22 lõike 1 kohaste ülesannetega.


  3.   Väärtpaberiturujärelevalve esitab 20 tööpäeva jooksul pärast teatava artikliga seoses lõike 2 kohaselt esitatud otsuse eelnõu saamist asjaomasele pädevale asutusele selle otsuse eelnõu kohta arvamuse juhul, kui on vaja edendada selle artikli ühtset ja järjepidevat kohaldamist.
  Kui Väärtpaberiturujärelevalvele lõike 2 kohaselt esitatud otsuse eelnõust nähtub vähene lähenemine või ühtsuse puudumine käesoleva määruse kohaldamisel, annab Väärtpaberiturujärelevalve suunised või soovitused, et edendada vajalikku järjepidevust ja ühtsust käesoleva määruse kohaldamisel kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16.


  4.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve võtab vastu lõike 3 kohase arvamuse, võtab pädev asutus seda nõuetekohaselt arvesse ning teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet järgnevate meetmete võtmisest või võtmata jätmisest. Kui pädev asutus ei nõustu Väärtpaberiturujärelevalve arvamusega, selgitab ta viimasele märkimisväärseid kõrvalekaldeid asjaomasest arvamusest.“ |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 23a

Pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvealane koostöö seoses tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega

1.   Väärtpaberiturujärelevalve täidab pädevate asutuste vahelise ja kolleegiumide vahelise koordineerija rolli, et luua ühine järelevalvekultuur ja ühtsed järelevalvetavad, tagada ühtsed menetlused ning lähenemisviisid ja tugevdada järelevalvetulemuste ühtsust, eelkõige seoses nende järelevalvevaldkondadega, millel on piiriülene mõõde või võimalik piiriülene mõju.

2.   Enne artiklite 7, 8, 14, 15, 29–33, 35, 36 ja 54 kohast õigusakti või meetme vastuvõtmist esitavad pädevad asutused Väärtpaberiturujärelevalvele oma otsuste eelnõud.

Ka võivad pädevad asutused esitada Väärtpaberiturujärelevalvele oma otsuste eelnõud enne muu õigusakti või meetme vastuvõtmist kooskõlas oma artikli 22 lõike 1 kohaste ülesannetega.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve esitab 20 tööpäeva jooksul pärast teatava artikliga seoses lõike 2 kohaselt esitatud otsuse eelnõu saamist asjaomasele pädevale asutusele selle otsuse eelnõu kohta arvamuse juhul, kui on vaja edendada selle artikli ühtset ja järjepidevat kohaldamist.

Kui Väärtpaberiturujärelevalvele lõike 2 kohaselt esitatud otsuse eelnõust nähtub vähene lähenemine või ühtsuse puudumine käesoleva määruse kohaldamisel, annab Väärtpaberiturujärelevalve suunised või soovitused, et edendada vajalikku järjepidevust ja ühtsust käesoleva määruse kohaldamisel kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16.

4.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve võtab vastu lõike 3 kohase arvamuse, võtab pädev asutus seda nõuetekohaselt arvesse ning teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet järgnevate meetmete võtmisest või võtmata jätmisest. Kui pädev asutus ei nõustu Väärtpaberiturujärelevalve arvamusega, selgitab ta viimasele märkimisväärseid kõrvalekaldeid asjaomasest arvamusest.“

| 8) | Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 24
  Eriolukord
  Keskse vastaspoole pädev asutus või mis tahes teine asjaomane asutus teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet, kolleegiumi, EKPSi asjaomaseid liikmeid ja teisi asjaomaseid asutusi põhjendamatu viivituseta keskse vastaspoolega seotud mis tahes eriolukorrast, sealhulgas finantsturgude sellisest arengust, millel võib olla ebasoodne mõju turu likviidsusele, rahapoliitika ülekandumisele, maksesüsteemide sujuvale toimimisele või finantssüsteemi stabiilsusele mis tahes liikmesriigis, kus keskne vastaspool või üks tema kliirivatest liikmetest on asutatud.“ |
| --- | --- |

8)

Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 24

Eriolukord

Keskse vastaspoole pädev asutus või mis tahes teine asjaomane asutus teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet, kolleegiumi, EKPSi asjaomaseid liikmeid ja teisi asjaomaseid asutusi põhjendamatu viivituseta keskse vastaspoolega seotud mis tahes eriolukorrast, sealhulgas finantsturgude sellisest arengust, millel võib olla ebasoodne mõju turu likviidsusele, rahapoliitika ülekandumisele, maksesüsteemide sujuvale toimimisele või finantssüsteemi stabiilsusele mis tahes liikmesriigis, kus keskne vastaspool või üks tema kliirivatest liikmetest on asutatud.“

| 9) | Lisatakse järgmine peatükk:


  „
  3.A PEATÜKK




  Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee




  Artikkel 24a
  Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee

  1.   Väärtpaberiturujärelevalve moodustab kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 41 alalise asutusesisese komitee („kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee“), kes valmistab järelevalvenõukogule vastuvõtmiseks ette otsuste eelnõusid ning täidab käesoleva artikli lõigetes 7, 9 ja 10 sätestatud ülesandeid.


  2.   Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee koosseisu kuuluvad






  a) | esimees, kellel on hääleõigus; |
| --- | --- | --- |

9)

Lisatakse järgmine peatükk:

„
  3.A PEATÜKK

Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee

Artikkel 24a

Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee

1.   Väärtpaberiturujärelevalve moodustab kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 41 alalise asutusesisese komitee („kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee“), kes valmistab järelevalvenõukogule vastuvõtmiseks ette otsuste eelnõusid ning täidab käesoleva artikli lõigetes 7, 9 ja 10 sätestatud ülesandeid.

2.   Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee koosseisu kuuluvad

a)

esimees, kellel on hääleõigus;

| b) | kaks sõltumatut liiget, kellel on hääleõigus; |
| --- | --- |

b)

kaks sõltumatut liiget, kellel on hääleõigus;

| c) | tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte asukohaliikmesriikide pädevad asutused, kellele osutatakse käesoleva määruse artiklis 22 ning kellel on hääleõigus; kui liikmesriik on määranud mitu pädevat asutust, võib asjaomase liikmesriigi iga määratud pädev asutus otsustada nimetada käesoleva punkti kohaseks osalemiseks ühe esindaja, kuid artiklis 24c sätestatud hääletusmenetluses käsitatakse vastava liikmesriigi esindajaid koos ühe hääleõigusliku liikmena; |
| --- | --- |

c)

tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte asukohaliikmesriikide pädevad asutused, kellele osutatakse käesoleva määruse artiklis 22 ning kellel on hääleõigus; kui liikmesriik on määranud mitu pädevat asutust, võib asjaomase liikmesriigi iga määratud pädev asutus otsustada nimetada käesoleva punkti kohaseks osalemiseks ühe esindaja, kuid artiklis 24c sätestatud hääletusmenetluses käsitatakse vastava liikmesriigi esindajaid koos ühe hääleõigusliku liikmena;

| d) | järgmised emitentidest keskpangad:






  i) | kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee tuleb kokku seoses kolmandate riikide kesksete vastaspooltega: artikli 25 lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpangad, kes on taotlenud kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee liikmesust, seoses kõigi selliste otsuste ettevalmistamisega, mis puudutavad käesoleva artikli lõikes 10 osutatud artikleid seoses teise taseme kesksete vastaspooltega ning artikli 25 lõiget 2a; nimetatud keskpankadel ei ole hääleõigust; |
| --- | --- | --- |

d)

järgmised emitentidest keskpangad:

i)

kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee tuleb kokku seoses kolmandate riikide kesksete vastaspooltega: artikli 25 lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpangad, kes on taotlenud kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee liikmesust, seoses kõigi selliste otsuste ettevalmistamisega, mis puudutavad käesoleva artikli lõikes 10 osutatud artikleid seoses teise taseme kesksete vastaspooltega ning artikli 25 lõiget 2a; nimetatud keskpankadel ei ole hääleõigust;

| ii) | kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee tuleb kokku seoses artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega: käesoleva artikli lõike 7 punkti b ja punkti c alapunkti iv kohaste arutelude puhul tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte kliiritud finantsinstrumentide liidu vääringute emitentidest keskpangad, kes on taotlenud kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee liikmesust; nimetatud keskpankadel ei ole hääleõigust. |
| --- | --- |

ii)

kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee tuleb kokku seoses artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega: käesoleva artikli lõike 7 punkti b ja punkti c alapunkti iv kohaste arutelude puhul tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte kliiritud finantsinstrumentide liidu vääringute emitentidest keskpangad, kes on taotlenud kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee liikmesust; nimetatud keskpankadel ei ole hääleõigust.

Alapunktide i ja ii kohaldamiseks antakse liikmesus automaatselt esimehele adresseeritud ühekordse kirjaliku taotluse alusel.

3.   Kui see on asjakohane ja vajalik, võib esimees kutsuda kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee koosolekutele vaatlejana osalema artiklis 18 osutatud kolleegiumide liikmeid.

4.   Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee koosolekud kutsub esimees kokku omal algatusel või mõne selle hääleõigusliku liikme taotlusel. Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee tuleb kokku vähemalt viis korda aastas.

5.   Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees ja sõltumatud liikmed on täistööajaga sõltumatud spetsialistid. Nad nimetatakse ametisse järelevalvenõukogu poolt nende teenete, oskuste kliirimis-, järelkauplemise, usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja finantsküsimuste alaste teadmiste põhjal ning kogemuste põhjal kesksete vastaspoolte järelevalve ja reguleerimise valdkonnas, kasutades avalikku valikumenetlust.

Enne kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimehe või mõne sõltumatu liikme ametissenimetamist ja kuni üks kuu pärast valimist järelevalvenõukogu poolt, kes esitab oma valitud kandidaatide nimekirja, milles on järgitud soolise tasakaalu põhimõtet, Euroopa Parlamendile, kiidab Euroopa Parlament pärast valitud kandidaatide ärakuulamist nad heaks või lükkab nad tagasi.

Kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees või mõni sõltumatutest liikmetest ei vasta enam oma ülesannete täitmiseks vajalikele tingimustele või nad leitakse olevat süüdi tõsises üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu rakendusotsuse nende ametist tagandamise kohta. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

Euroopa Parlament või nõukogu võib komisjoni teavitada sellest, et tema arvates on kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimehe või mõne sõltumatu liikme ametist tagandamise tingimused täidetud, ning komisjon vastab sellele teatele.

Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimehe ja sõltumatute liikmete ametiaeg on viis aastat ning seda võib ühe korra pikendada.

6.   Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees ega sõltumatud liikmed ei tööta riigi, liidu ega rahvusvahelisel tasandil mingil muul ametikohal. Nad täidavad oma ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ega asutustelt, liikmesriikide valitsustelt ega muudelt avaliku või erasektori asutustelt.

Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja organid ega muud avaliku või erasektori asutused ei ürita mõjutada kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimeest ega sõltumatuid liikmeid nende ülesannete täitmisel.

Vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 68 osutatud personalieeskirjadele on kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees ja sõltumatud liikmed ka pärast ametist lahkumist kohustatud käituma ausameelselt ja diskreetselt teatavate ametissenimetamiste puhul või soodustuste vastuvõtmisel.

7.   Käesoleva määruse artikli 23a lõike 1 kohaldamiseks valmistab kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee seoses käesoleva määruse artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud või tegevusluba taotlevate kesksete vastaspooltega ette otsuseid ja täidab Väärtpaberiturujärelevalvele käesoleva määruse artikli 23a lõikes 2 ja järgmistes punktides antud ülesandeid:

| a) | koostab vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 30 vähemalt kord aastas vastastikuse eksperdihinnangu analüüsi kõigi pädevate asutuste järelevalvetegevuse kohta seoses kesksetele vastaspooltele tegevuslubade andmise ja nende järelevalvega; |
| --- | --- |

a)

koostab vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 30 vähemalt kord aastas vastastikuse eksperdihinnangu analüüsi kõigi pädevate asutuste järelevalvetegevuse kohta seoses kesksetele vastaspooltele tegevuslubade andmise ja nende järelevalvega;

| b) | algatab ja koordineerib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 32 lõikele 2 vähemalt kord aastas kogu liitu hõlmavaid hindamisi kesksete vastaspoolte vastupanuvõime kohta ebasoodsa turuarengu korral; |
| --- | --- |

b)

algatab ja koordineerib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 32 lõikele 2 vähemalt kord aastas kogu liitu hõlmavaid hindamisi kesksete vastaspoolte vastupanuvõime kohta ebasoodsa turuarengu korral;

| c) | edendab korrapärast teabevahetust ja arutelu käesoleva määruse artikli 22 lõike 1 kohaselt määratud pädevate asutuste vahel seoses järgmisega:






  i) | asjakohased järelevalvemeetmed ja -otsused, mille artiklis 22 osutatud pädevad asutused on vastu võtnud, täites oma käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi seoses nende liikmesriigi territooriumil asutatud kesksetele vastaspooltele loa andmisega ja nende järelevalvega; |
| --- | --- | --- |

c)

edendab korrapärast teabevahetust ja arutelu käesoleva määruse artikli 22 lõike 1 kohaselt määratud pädevate asutuste vahel seoses järgmisega:

i)

asjakohased järelevalvemeetmed ja -otsused, mille artiklis 22 osutatud pädevad asutused on vastu võtnud, täites oma käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi seoses nende liikmesriigi territooriumil asutatud kesksetele vastaspooltele loa andmisega ja nende järelevalvega;

| ii) | otsuste eelnõud, mida pädev asutus Väärtpaberiturujärelevalvele artikli 23a lõike 2 esimese lõigu kohaselt esitab; |
| --- | --- |

ii)

otsuste eelnõud, mida pädev asutus Väärtpaberiturujärelevalvele artikli 23a lõike 2 esimese lõigu kohaselt esitab;

| iii) | otsuste eelnõud, mida pädev asutus Väärtpaberiturujärelevalvele artikli 23a lõike 2 teise lõigu kohaselt vabatahtlikult esitab; |
| --- | --- |

iii)

otsuste eelnõud, mida pädev asutus Väärtpaberiturujärelevalvele artikli 23a lõike 2 teise lõigu kohaselt vabatahtlikult esitab;

| iv) | asjaomane turuareng, sealhulgas olukorrad või sündmused, mis mõjutavad või võivad tõenäoliselt mõjutada kooskõlas artikliga 14 tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte või nende kliirivate liikmete usaldatavusnõuete täitmist, rahanduslikku usaldusväärsust või vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

iv)

asjaomane turuareng, sealhulgas olukorrad või sündmused, mis mõjutavad või võivad tõenäoliselt mõjutada kooskõlas artikliga 14 tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte või nende kliirivate liikmete usaldatavusnõuete täitmist, rahanduslikku usaldusväärsust või vastupanuvõimet;

| d) | Väärtpaberiturujärelevalve on teadlik kõikidest kolleegiumide poolt käesoleva määruse artikli 19 kohaselt vastu võetud arvamustest ja soovitustest ning arutab neid, eesmärgiga aidata tagada kolleegiumide ühtset ja järjepidevat toimimist ning edendada käesoleva määruse ühtset kohaldamist nende poolt. |
| --- | --- |

d)

Väärtpaberiturujärelevalve on teadlik kõikidest kolleegiumide poolt käesoleva määruse artikli 19 kohaselt vastu võetud arvamustest ja soovitustest ning arutab neid, eesmärgiga aidata tagada kolleegiumide ühtset ja järjepidevat toimimist ning edendada käesoleva määruse ühtset kohaldamist nende poolt.

Esimese lõigu punktide a–d kohaldamiseks esitavad pädevad asutused Väärtpaberiturujärelevalvele põhjendamatu viivituseta kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni.

8.   Kui lõike 7 punktides a–d osutatud tegevuste või teabevahetuse tulemusel ilmneb vähene lähenemine ja ühtsuse puudumine käesoleva määruse kohaldamisel, esitab Väärtpaberiturujärelevalve kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16 vajalikud suunised või soovitused või määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 29 kohased arvamused. Kui lõike 7 punktis b osutatud hindamisest selgub, et ühe või mitme keskse vastaspoole vastupanuvõimes esineb puudusi, esitab Väärtpaberiturujärelevalve vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 vajalikud soovitused.

9.   Lisaks võib kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee:

| a) | taotleda lõike 7 punktide a–d kohasele tegevusele tuginedes, et järelevalvenõukogu kaaluks, kas on vaja võtta vastu Väärtpaberiturujärelevalve suuniseid, soovitusi ja arvamusi, et käsitleda vähest lähenemist ja ühtsuse puudumist käesoleva määruse kohaldamisel pädevate asutuste ja kolleegiumide poolt. Järelevalvenõukogu vaatab sellised taotlused nõuetekohaselt läbi ja annab neile asjakohase vastuse; |
| --- | --- |

a)

taotleda lõike 7 punktide a–d kohasele tegevusele tuginedes, et järelevalvenõukogu kaaluks, kas on vaja võtta vastu Väärtpaberiturujärelevalve suuniseid, soovitusi ja arvamusi, et käsitleda vähest lähenemist ja ühtsuse puudumist käesoleva määruse kohaldamisel pädevate asutuste ja kolleegiumide poolt. Järelevalvenõukogu vaatab sellised taotlused nõuetekohaselt läbi ja annab neile asjakohase vastuse;

| b) | esitada järelevalvenõukogule arvamusi määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 44 kohaselt vastu võetavate otsuste kohta (välja arvatud nimetatud määruse artiklites 17 ja 19 osutatud otsused) seoses käesoleva määruse artiklis 22 osutatud pädevatele asutustele antud ülesannetega. |
| --- | --- |

b)

esitada järelevalvenõukogule arvamusi määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 44 kohaselt vastu võetavate otsuste kohta (välja arvatud nimetatud määruse artiklites 17 ja 19 osutatud otsused) seoses käesoleva määruse artiklis 22 osutatud pädevatele asutustele antud ülesannetega.

10.   Kolmandate riikide kesksete vastaspoolte puhul valmistab kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee ette otsuste eelnõusid, mis esitatakse järelevalvenõukogule vastuvõtmiseks, ning täidab Väärtpaberiturujärelevalvele artiklites 25, 25a, 25b, 25f–25q ning artikli 85 lõikes 6 usaldatud ülesandeid.

11.   Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee jagab seoses kolmandate riikide kesksete vastaspooltega artiklis 25c osutatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumiga oma koosolekute päevakordi enne nimetatud koosolekute toimumist, samuti koosolekute protokolle, tema poolt järelevalvenõukogule esitatavaid lõplikke otsuste eelnõusid ning järelevalvenõukogu vastu võetud lõplikke otsuseid.

12.   Kesksete vastaspoolte järelevalvekomiteed toetavad piisavate teadmiste, oskuste ja kogemustega selleks määratud Väärtpaberiturujärelevalve töötajad, et

| a) | valmistada ette kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee koosolekuid; |
| --- | --- |

a)

valmistada ette kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee koosolekuid;

| b) | koostada kesksete vastaspoolte järelevalvekomiteele tema ülesannete täitmiseks vajalikke analüüse; |
| --- | --- |

b)

koostada kesksete vastaspoolte järelevalvekomiteele tema ülesannete täitmiseks vajalikke analüüse;

| c) | toetada kesksete vastaspoolte järelevalvekomiteed rahvusvahelises koostöös haldustasandil. |
| --- | --- |

c)

toetada kesksete vastaspoolte järelevalvekomiteed rahvusvahelises koostöös haldustasandil.

13.   Käesoleva määruse kohaldamisel tagab Väärtpaberiturujärelevalve kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee ja teiste määruses (EL) nr 1095/2010 osutatud funktsioonide struktuurilise eraldatuse.

Artikkel 24b

Emitentidest keskpankadega konsulteerimine

1.   Artiklite 41, 44, 46, 50 ja 54 kohaselt vastu võetavate otsuste puhul, mis käsitlevad teise taseme keskseid vastaspooli, konsulteerib kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee artikli 25 lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankadega. Vastata võib iga emitendist keskpank. Vastus peab laekuma kümne tööpäeva jooksul alates otsuse eelnõu edastamisest. Eriolukordades ei ületa eespool nimetatud ajavahemik 24 tundi. Kui emitendist keskpank esitab artiklite 41, 44, 46, 50 ja 54 kohaste otsuste eelnõude kohta muudatusettepanekuid või vastuväiteid, esitab ta kirjalikult täielikud ja üksikasjalikud põhjendused. Konsulteerimisperioodi lõppedes võtab kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee emitentidest keskpankade muudatusettepanekuid nõuetekohaselt arvesse.

2.   Kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee ei kajasta oma otsuse eelnõus emitendist keskpanga muudatusettepanekuid, teavitab ta sellest asjaomast emitentidest keskpanka kirjalikult, esitades täielikud põhjendused selle kohta, miks selle emitendist keskpanga muudatusettepanekuid arvesse ei võetud, ning selgitades kõiki lahknevusi nendest ettepanekutest. Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esitab järelevalvenõukogule emitentidest keskpankade muudatusettepanekud ja oma selgitused nende arvesse võtmata jätmise kohta koos oma otsuse eelnõuga.

3.   Seoses artikli 25 lõike 2c ja artikli 85 lõike 6 kohaselt vastu võetavate otsustega taotleb kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee artikli 25 lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankade nõusolekut kõnealuste keskpankade emiteeritava vääringuga seotud küsimustes. Iga emitendist keskpanga nõusolek loetakse antuks, kui emitendist keskpank ei ole kümne tööpäeva jooksul alates otsuse eelnõu edastamisest esitanud selle kohta muudatusettepanekuid või vastuväiteid. Kui emitendist keskpank esitab otsuse eelnõu kohta muudatusettepanekuid või vastuväiteid, esitab ta kirjalikult täielikud ja üksikasjalikud põhjendused. Kui emitendist keskpank esitab muudatusettepanekuid oma emiteeritava vääringuga seotud küsimustes, võib kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esitada otsuse eelnõu järelevalvenõukogule üksnes asjaomaselt muudetud kujul. Kui emitendist keskpank esitab oma emiteeritava vääringuga seotud küsimustes vastuväiteid, ei lisa kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee neid küsimusi otsuse eelnõusse, mille ta järelevalvenõukogule vastuvõtmiseks esitab.

Artikkel 24c

Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee otsustusprotsess

Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee teeb otsused hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav hääl esimehel.

Artikkel 24d

Järelevalvenõukogu otsustusprotsess

Kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esitab järelevalvenõukogule käesoleva määruse artikli 25 lõigete 2, 2a, 2b, 2c ja 5, artikli 25p, artikli 85 lõike 6 ja artikli 89 lõike 3b kohased otsuste eelnõud ning üksnes teise taseme keskseid vastaspooli käsitlevad käesoleva määruse artiklite 41, 44, 46, 50 ja 54 kohased otsuste eelnõud, teeb järelevalvenõukogu kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 44 otsuse nende eelnõude kohta kümne tööpäeva jooksul.

Kui kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esitab järelevalvenõukogule otsuse eelnõud muude kui esimeses lõigus osutatud artiklite kohaselt, teeb järelevalvenõukogu nende otsuste eelnõude kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 44 otsuse kolme tööpäeva jooksul.

Artikkel 24e

Aruandekohustus

1.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad kutsuda kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimeest või sõltumatuid liikmeid tegema avaldusi, austades täielikult nende sõltumatust. Kui seda palutakse, teevad kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees või sõltumatud liikmed Euroopa Parlamendis avaldusi ning vastavad selle liikmete küsimustele.

2.   Taotluse korral esitavad kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees ja sõltumatud liikmed vähemalt 15 päeva enne lõikes 1 osutatud avalduse tegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule kirjaliku aruande kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee peamise tegevuse kohta.

3.   Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees ja sõltumatud liikmed esitavad Euroopa Parlamendi taotletud kogu asjakohase teabe jooksvalt ja konfidentsiaalselt. Kõnealune aruanne ei sisalda konfidentsiaalset teavet konkreetsete kesksete vastaspoolte kohta.“

| 10) | Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Kolmandas riigis asutatud keskne vastaspool võib osutada kliirimisteenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele üksnes juhul, kui Väärtpaberiturujärelevalve on seda keskset vastaspoolt tunnustanud.“; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Kolmandas riigis asutatud keskne vastaspool võib osutada kliirimisteenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele üksnes juhul, kui Väärtpaberiturujärelevalve on seda keskset vastaspoolt tunnustanud.“;

| b) | lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:






  „e) | vastavalt lõikele 2a ei ole kindlaks tehtud, et keskne vastaspool on süsteemselt oluline või tõenäoliselt saab selleks, ning seetõttu on tegemist esimese taseme keskse vastaspoolega.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„e)

vastavalt lõikele 2a ei ole kindlaks tehtud, et keskne vastaspool on süsteemselt oluline või tõenäoliselt saab selleks, ning seetõttu on tegemist esimese taseme keskse vastaspoolega.“;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:






  „2a. | Väärtpaberiturujärelevalve teeb pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankadega konsulteerimist kindlaks, kas kolmanda riigi keskne vastaspool on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline või võib tõenäoliselt selleks saada („esimese taseme keskne vastaspool“), võttes arvesse kõiki järgmisi kriteeriume:






  a) | keskse vastaspoole äritegevuse laad, ulatus ja keerukus liidus ning liidust väljaspool niivõrd, kuivõrd tema äritegevusel võib olla süsteemne mõju liidule või ühele või mitmele liikmesriigile, sealhulgas:






  i) | keskse vastaspoole kliiritavate tehingute väärtus kokku ja liidu iga vääringu kaupa või kliiringuga tegeleva keskse vastaspoole koguriskipositsioon tema kliirivate liikmete suhtes ning, niivõrd kui see teave on kättesaadav, nende liidus asutatud klientide ja kaudsete klientide suhtes, sealhulgas juhul, kui liikmesriigid on määranud vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõikele 3 kindlaks, et nad on muud süsteemselt olulised ettevõtjad, ning |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„2a.

Väärtpaberiturujärelevalve teeb pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankadega konsulteerimist kindlaks, kas kolmanda riigi keskne vastaspool on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline või võib tõenäoliselt selleks saada („esimese taseme keskne vastaspool“), võttes arvesse kõiki järgmisi kriteeriume:

a)

keskse vastaspoole äritegevuse laad, ulatus ja keerukus liidus ning liidust väljaspool niivõrd, kuivõrd tema äritegevusel võib olla süsteemne mõju liidule või ühele või mitmele liikmesriigile, sealhulgas:

i)

keskse vastaspoole kliiritavate tehingute väärtus kokku ja liidu iga vääringu kaupa või kliiringuga tegeleva keskse vastaspoole koguriskipositsioon tema kliirivate liikmete suhtes ning, niivõrd kui see teave on kättesaadav, nende liidus asutatud klientide ja kaudsete klientide suhtes, sealhulgas juhul, kui liikmesriigid on määranud vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõikele 3 kindlaks, et nad on muud süsteemselt olulised ettevõtjad, ning

| ii) | keskse vastaspoole riskiprofiil, mis hõlmab muu hulgas õiguslikku, operatsiooni- ja äririski; |
| --- | --- |

ii)

keskse vastaspoole riskiprofiil, mis hõlmab muu hulgas õiguslikku, operatsiooni- ja äririski;

| b) | mõju, mis keskse vastaspoole maksejõuetusel või tegevuse katkemisel oleks






  i) | finantsturgudele, sealhulgas teenindatavate turgude likviidsusele; |
| --- | --- | --- |

b)

mõju, mis keskse vastaspoole maksejõuetusel või tegevuse katkemisel oleks

i)

finantsturgudele, sealhulgas teenindatavate turgude likviidsusele;

| ii) | finantseerimisasutustele; |
| --- | --- |

ii)

finantseerimisasutustele;

| iii) | finantssüsteemile laiemalt või |
| --- | --- |

iii)

finantssüsteemile laiemalt või

| iv) | liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusele; |
| --- | --- |

iv)

liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusele;

| c) | keskse vastaspoole kliiriva liikmeskonna struktuur, sealhulgas, niivõrd kui see teave on kättesaadav, tema kliirivate liikmete liidus asutatud klientide ja kaudsete klientide võrgustiku struktuur; |
| --- | --- |

c)

keskse vastaspoole kliiriva liikmeskonna struktuur, sealhulgas, niivõrd kui see teave on kättesaadav, tema kliirivate liikmete liidus asutatud klientide ja kaudsete klientide võrgustiku struktuur;

| d) | millises ulatuses on kliirivate liikmete jaoks ning, niivõrd kui see teave on kättesaadav, nende liidus asutatud klientide ja kaudsete klientide jaoks olemas muude kesksete vastaspoolte osutatavad alternatiivsed kliirimisteenused seoses liidu vääringutes nomineeritud finantsinstrumentidega; |
| --- | --- |

d)

millises ulatuses on kliirivate liikmete jaoks ning, niivõrd kui see teave on kättesaadav, nende liidus asutatud klientide ja kaudsete klientide jaoks olemas muude kesksete vastaspoolte osutatavad alternatiivsed kliirimisteenused seoses liidu vääringutes nomineeritud finantsinstrumentidega;

| e) | keskse vastaspoole suhted, vastastikune sõltuvus või muu koostoime muude finantsturu taristutega, muude finantsasutustega ja laiema finantssüsteemiga niivõrd, kuivõrd see tõenäoliselt mõjutab liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

e)

keskse vastaspoole suhted, vastastikune sõltuvus või muu koostoime muude finantsturu taristutega, muude finantsasutustega ja laiema finantssüsteemiga niivõrd, kuivõrd see tõenäoliselt mõjutab liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsust.

Komisjon võtab 2. jaanuariks 2021 vastavalt artiklile 82 vastu delegeeritud õigusakti, et täiendavalt täpsustada esimeses lõigus sätestatud kriteeriume.

Ilma et see piiraks tunnustamisprotsessi tulemust, teavitab Väärtpaberiturujärelevalve pärast esimeses lõigus osutatud hindamise läbiviimist taotluse esitanud keskset vastaspoolt 30 tööpäeva jooksul alates lõike 4 teise lõigu kohasest taotluse täielikuks tunnistamisest sellest, kas teda loetakse esimese taseme keskseks vastaspooleks või mitte.

| 2b. | Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb vastavalt lõikele 2a kindlaks, et keskne vastaspool on süsteemselt oluline või võib selleks tõenäoliselt saada (teise taseme keskne vastaspool), tunnustab ta kõnealust keskset vastaspoolt üksnes teatavate kliirimisteenuste või -tegevuste eesmärgil, kui lisaks lõike 2 punktides a–d osutatud tingimustele on täidetud ka järgmised tingimused:






  a) | keskne vastaspool täidab tunnustamise ajal ja pärast seda järjepidevalt artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõudeid. Keskse vastaspoole vastavuse osas artiklite 41, 44, 46, 50 ja 54 nõuetele konsulteerib Väärtpaberiturujärelevalve lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankadega kooskõlas artikli 24b lõikes 1 sätestatud menetlusega. Väärtpaberiturujärelevalve võtab vastavalt artiklile 25a arvesse seda, mil määral keskse vastaspoole vastavus kõnealustele nõuetele tuleneb tema vastavusest kolmandas riigis kohaldatavatele võrreldavatele nõuetele; |
| --- | --- | --- |

2b.

Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb vastavalt lõikele 2a kindlaks, et keskne vastaspool on süsteemselt oluline või võib selleks tõenäoliselt saada (teise taseme keskne vastaspool), tunnustab ta kõnealust keskset vastaspoolt üksnes teatavate kliirimisteenuste või -tegevuste eesmärgil, kui lisaks lõike 2 punktides a–d osutatud tingimustele on täidetud ka järgmised tingimused:

a)

keskne vastaspool täidab tunnustamise ajal ja pärast seda järjepidevalt artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõudeid. Keskse vastaspoole vastavuse osas artiklite 41, 44, 46, 50 ja 54 nõuetele konsulteerib Väärtpaberiturujärelevalve lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankadega kooskõlas artikli 24b lõikes 1 sätestatud menetlusega. Väärtpaberiturujärelevalve võtab vastavalt artiklile 25a arvesse seda, mil määral keskse vastaspoole vastavus kõnealustele nõuetele tuleneb tema vastavusest kolmandas riigis kohaldatavatele võrreldavatele nõuetele;

| b) | lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpangad on esitanud Väärtpaberiturujärelevalvele 30 tööpäeva jooksul pärast selle kindlakstegemist, et kolmanda riigi keskne vastaspool ei ole esimese taseme keskseks vastaspooleks kooskõlas lõikega 2a, või pärast lõikes 5 osutatud läbivaatamist kirjaliku kinnituse selle kohta, et keskne vastaspool täidab järgmisi nõudeid, mille kõnealused emitentidest keskpangad võivad olla oma rahapoliitiliste ülesannete täitmisel kehtestanud:






  i) | esitada teavet, mida emitendist keskpank võib põhjendatud taotluse alusel nõuda, kui Väärtpaberiturujärelevalve ei ole saanud kõnealust teavet muul viisil; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpangad on esitanud Väärtpaberiturujärelevalvele 30 tööpäeva jooksul pärast selle kindlakstegemist, et kolmanda riigi keskne vastaspool ei ole esimese taseme keskseks vastaspooleks kooskõlas lõikega 2a, või pärast lõikes 5 osutatud läbivaatamist kirjaliku kinnituse selle kohta, et keskne vastaspool täidab järgmisi nõudeid, mille kõnealused emitentidest keskpangad võivad olla oma rahapoliitiliste ülesannete täitmisel kehtestanud:

i)

esitada teavet, mida emitendist keskpank võib põhjendatud taotluse alusel nõuda, kui Väärtpaberiturujärelevalve ei ole saanud kõnealust teavet muul viisil;

| ii) | teha emitendist keskpangaga täielikku ja nõuetekohast koostööd seoses hindamisega, mis käsitleb keskse vastaspoole vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu korral ja mis viiakse läbi kooskõlas artikli 25b lõikega 3; |
| --- | --- |

ii)

teha emitendist keskpangaga täielikku ja nõuetekohast koostööd seoses hindamisega, mis käsitleb keskse vastaspoole vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu korral ja mis viiakse läbi kooskõlas artikli 25b lõikega 3;

| iii) | avada kooskõlas asjakohaste juurdepääsukriteeriumide ja nõuetega emitendist keskpangas üleööhoiuste konto või teatada kavatsusest see avada; |
| --- | --- |

iii)

avada kooskõlas asjakohaste juurdepääsukriteeriumide ja nõuetega emitendist keskpangas üleööhoiuste konto või teatada kavatsusest see avada;

| iv) | täita nõuded, mida emitendist keskpank kohaldab oma pädevuse piires erandlikes olukordades, et tegeleda ajutiste süsteemsete likviidsusriskidega, mis mõjutavad rahapoliitika ülekandumist või maksesüsteemide sujuvat toimimist, ning mis on seotud likviidsusriski kontrolli, võimendustagatise nõuete, tagatisnõuete, arveldussüsteemide või koostalitluskokkulepetega. |
| --- | --- |

iv)

täita nõuded, mida emitendist keskpank kohaldab oma pädevuse piires erandlikes olukordades, et tegeleda ajutiste süsteemsete likviidsusriskidega, mis mõjutavad rahapoliitika ülekandumist või maksesüsteemide sujuvat toimimist, ning mis on seotud likviidsusriski kontrolli, võimendustagatise nõuete, tagatisnõuete, arveldussüsteemide või koostalitluskokkulepetega.

Alapunktis iv osutatud nõuded tagavad kesksete vastaspoolte tõhususe, usaldusväärsuse ja vastupanuvõime ning need peavad olema kooskõlas käesoleva määruse artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõuetega.

Alapunktis iv osutatud nõuete kohaldamine on tunnustuse saamise tingimuseks piiratud ajavahemikul, mis kestab kuni kuus kuud. Kui kõnealuse ajavahemiku lõppedes leiab emitendist keskpank, et erandlik olukord püsib, võib nõuete kohaldamist tunnustamise eesmärgil pikendada üks kord maksimaalselt veel kuueks kuuks.

Enne alapunktis iv osutatud nõuete kohaldamist või enne nende kohaldamisaja pikendamist teavitab emitendist keskpank Väärtpaberiturujärelevalvet, teisi lõike 3 punktis f osutatud emitendist keskpanku ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi liikmeid ning selgitab neile, milline on tema poolt kavatsetavate kehtestatavate nõuete mõju kesksete vastaspoolte tõhususele, usaldusväärsusele ja vastupanuvõimele, koos põhjendusega selle kohta, miks need nõuded on vajalikud ja proportsionaalsed, et tagada rahapoliitika ülekandumine või maksesüsteemide sujuv toimimine seoses tema poolt emiteeritava vääringuga. Väärtpaberiturujärelevalve esitab emitendist keskpangale arvamuse kümne tööpäeva jooksul kavandatud nõuete või pikendamise edastamisest. Eriolukordades ei ületa eespool nimetatud ajavahemik 24 tundi. Väärtpaberiturujärelevalve kaalub oma arvamuses eelkõige kehtestatavate nõuete mõju keskse vastaspoole tõhususele, usaldusväärsusele ja vastupanuvõimele. Teised lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpangad võivad esitada arvamuse sama tähtaja jooksul. Konsulteerimisperioodi lõppedes võtab emitendist keskpank Väärtpaberiturujärelevalve arvamuses või lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankade arvamustes sisalduvaid muudatusettepanekuid nõuetekohaselt arvesse.

Samuti teavitab emitendist keskpank enne alapunktis iv osutatud nõuete kohaldamise pikendamist Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

Emitendist keskpank teeb pidevalt koostööd ja jagab teavet Väärtpaberiturujärelevalve ja teiste lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankadega seoses alapunktis iv osutatud nõuetega, eeskätt mis puudutab süsteemsete likviidsusriskide hindamist ja kehtestatud nõuete mõju kesksete vastaspoolte tõhususele, usaldusväärsusele ja vastupanuvõimele.

Kui emitendist keskpank kehtestab käesolevas punktis osutatud nõude pärast teise taseme keskse vastaspoole tunnustamist, käsitatakse iga sellise nõude täitmist tunnustamise tingimusena ning emitentidest keskpangad esitavad Väärtpaberiturujärelevalvele 90 tööpäeva jooksul kirjaliku kinnituse selle kohta, et keskne vastaspool täidab nõuet.

Kui emitendist keskpank ei ole Väärtpaberiturujärelevalvele kirjalikku kinnitust tähtajaks esitanud, võib Väärtpaberiturujärelevalve lugeda kõnealuse nõude täidetuks;

| c) | keskne vastaspool on esitanud Väärtpaberiturujärelevalvele:






  i) | kirjaliku avalduse, mille on allkirjastanud tema esindaja ja milles keskne vastaspool nõustub tingimusteta:






  — | esitama kolme tööpäeva jooksul pärast Väärtpaberiturujärelevalve taotluse saamist dokumendid, sissekanded, teabe ja andmed, mis on taotluse saamise ajal tema käsutuses, ning |
| --- | --- | --- | --- |

c)

keskne vastaspool on esitanud Väärtpaberiturujärelevalvele:

i)

kirjaliku avalduse, mille on allkirjastanud tema esindaja ja milles keskne vastaspool nõustub tingimusteta:

—

esitama kolme tööpäeva jooksul pärast Väärtpaberiturujärelevalve taotluse saamist dokumendid, sissekanded, teabe ja andmed, mis on taotluse saamise ajal tema käsutuses, ning

| — | andma Väärtpaberiturujärelevalvele juurdepääsu kõigile keskse vastaspoole äriruumidele, |
| --- | --- |

—

andma Väärtpaberiturujärelevalvele juurdepääsu kõigile keskse vastaspoole äriruumidele,

| ii) | sõltumatu õiguseksperdi põhjendatud õigusliku arvamuse, milles kinnitatakse, et väljendatud nõusolek on asjaomaste kohaldatavate õigusaktide kohaselt kehtiv ja täitmisele pööratav; |
| --- | --- |

ii)

sõltumatu õiguseksperdi põhjendatud õigusliku arvamuse, milles kinnitatakse, et väljendatud nõusolek on asjaomaste kohaldatavate õigusaktide kohaselt kehtiv ja täitmisele pööratav;

| d) | keskne vastaspool on rakendanud kõik vajalikud meetmed ja kehtestanud kõik vajalikud menetlused, et tagada punktides a ja c sätestatud nõuete tulemuslik täitmine; |
| --- | --- |

d)

keskne vastaspool on rakendanud kõik vajalikud meetmed ja kehtestanud kõik vajalikud menetlused, et tagada punktides a ja c sätestatud nõuete tulemuslik täitmine;

| e) | komisjon ei ole vastu võtnud lõike 2c kohast rakendusakti. |
| --- | --- |

e)

komisjon ei ole vastu võtnud lõike 2c kohast rakendusakti.

| 2c. | Väärtpaberiturujärelevalve võib pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist ja lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankadelt nõusoleku saamist vastavalt artikli 24b lõikele 3 ja võttes arvesse keskse vastaspoole süsteemse olulisuse määra vastavalt käesoleva artikli lõikele 2a, teha igakülgselt põhjendatud hindamise alusel järelduse, et keskne vastaspool või mõned selle kliirimisteenused on süsteemselt niivõrd olulised, et keskset vastaspoolt ei tohiks teatavate kliirimisteenuste või - tegevuste osutamiseks tunnustada. Emitendist keskpanga nõusolek käsitleb üksnes tema emiteeritavat vääringut ja mitte käesoleva lõike teises lõigus osutatud soovitust tervikuna. Oma hinnangus teeb Väärtpaberiturujärelevalve lisaks järgmist:






  a) | selgitab, mil moel ei ole lõikes 2b sätestatud tingimuste täitmine piisav liidule või ühele või mitmele liikmesriigile avalduva finantsstabiilsusriski käsitlemiseks; |
| --- | --- | --- |

2c.

Väärtpaberiturujärelevalve võib pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist ja lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankadelt nõusoleku saamist vastavalt artikli 24b lõikele 3 ja võttes arvesse keskse vastaspoole süsteemse olulisuse määra vastavalt käesoleva artikli lõikele 2a, teha igakülgselt põhjendatud hindamise alusel järelduse, et keskne vastaspool või mõned selle kliirimisteenused on süsteemselt niivõrd olulised, et keskset vastaspoolt ei tohiks teatavate kliirimisteenuste või - tegevuste osutamiseks tunnustada. Emitendist keskpanga nõusolek käsitleb üksnes tema emiteeritavat vääringut ja mitte käesoleva lõike teises lõigus osutatud soovitust tervikuna. Oma hinnangus teeb Väärtpaberiturujärelevalve lisaks järgmist:

a)

selgitab, mil moel ei ole lõikes 2b sätestatud tingimuste täitmine piisav liidule või ühele või mitmele liikmesriigile avalduva finantsstabiilsusriski käsitlemiseks;

| b) | kirjeldab keskse vastaspoole osutatavate kliirimisteenuste tunnusjooni, eelkõige selliste teenuste osutamisega seotud likviidsuse ja füüsilise arveldamise nõudeid; |
| --- | --- |

b)

kirjeldab keskse vastaspoole osutatavate kliirimisteenuste tunnusjooni, eelkõige selliste teenuste osutamisega seotud likviidsuse ja füüsilise arveldamise nõudeid;

| c) | esitab kvantitatiivse tehnilise hinnangu selle kohta, millised kulud ja tulud ning tagajärjed kaasnevad otsusega mitte tunnustada keskset vastaspoolt seoses teatavate kliirimisteenuste või -tegevustega, võttes arvesse järgmist:






  i) | võimalike alternatiivide olemasolu asjaomastes vääringutes asjaomaste kliirimisteenuste pakkumiseks kliirivatele liikmetele ja, niivõrd kui see teave on kättesaadav, nende liidus asutatud klientidele ja kaudsetele klientidele; |
| --- | --- | --- |

c)

esitab kvantitatiivse tehnilise hinnangu selle kohta, millised kulud ja tulud ning tagajärjed kaasnevad otsusega mitte tunnustada keskset vastaspoolt seoses teatavate kliirimisteenuste või -tegevustega, võttes arvesse järgmist:

i)

võimalike alternatiivide olemasolu asjaomastes vääringutes asjaomaste kliirimisteenuste pakkumiseks kliirivatele liikmetele ja, niivõrd kui see teave on kättesaadav, nende liidus asutatud klientidele ja kaudsetele klientidele;

| ii) | keskse vastaspoole hoitavate kehtivate lepingute rakendusakti kohaldamisalasse lisamise võimalikke tagajärgi. |
| --- | --- |

ii)

keskse vastaspoole hoitavate kehtivate lepingute rakendusakti kohaldamisalasse lisamise võimalikke tagajärgi.

Selle hinnangu alusel soovitab Väärtpaberiturujärelevalve komisjonil võtta vastu rakendusakt, milles kinnitatakse, et kõnealust keskset vastaspoolt ei tohiks teatavate kliirimisteenuste või -tegevuste pakkumiseks tunnustada.

Komisjonil on Väärtpaberiturujärelevalve soovituse hindamiseks aega vähemalt 30 tööpäeva.

Pärast teises lõigus osutatud soovituse esitamist võib komisjon võtta viimase abinõuna vastu rakendusakti, milles täpsustatakse:

| a) | et pärast komisjoni poolt kooskõlas käesoleva lõigu punktiga b täpsustatud kohanemisperioodi võib kõnealune kolmanda riigi keskne vastaspool osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele teatavaid või kõiki kliirimisteenuseid üksnes pärast seda, kui talle on antud selleks luba kooskõlas artikliga 14; |
| --- | --- |

a)

et pärast komisjoni poolt kooskõlas käesoleva lõigu punktiga b täpsustatud kohanemisperioodi võib kõnealune kolmanda riigi keskne vastaspool osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele teatavaid või kõiki kliirimisteenuseid üksnes pärast seda, kui talle on antud selleks luba kooskõlas artikliga 14;

| b) | keskse vastaspoole, tema kliirivate liikmete ja nende klientide asjakohast kohanemisperioodi. Kohanemisperiood ei ole pikem kui kaks aastat ning seda võib pikendada vaid üks kord veel kuueks kuuks, tingimusel et kohanemisperioodi aluseks olevad põhjused veel kehtivad; |
| --- | --- |

b)

keskse vastaspoole, tema kliirivate liikmete ja nende klientide asjakohast kohanemisperioodi. Kohanemisperiood ei ole pikem kui kaks aastat ning seda võib pikendada vaid üks kord veel kuueks kuuks, tingimusel et kohanemisperioodi aluseks olevad põhjused veel kehtivad;

| c) | tingimusi, mille alusel võib kõnealune keskne vastaspool jätkata punktis b osutatud kohanemisperioodil teatavate kliirimisteenuste või -tegevuste pakkumist; |
| --- | --- |

c)

tingimusi, mille alusel võib kõnealune keskne vastaspool jätkata punktis b osutatud kohanemisperioodil teatavate kliirimisteenuste või -tegevuste pakkumist;

| d) | kohanemisperioodil võetavaid meetmeid, et piirata kliirivate liikmete ja nende klientide võimalikke kulusid, eriti nende puhul, kes on asutatud liidus. |
| --- | --- |

d)

kohanemisperioodil võetavaid meetmeid, et piirata kliirivate liikmete ja nende klientide võimalikke kulusid, eriti nende puhul, kes on asutatud liidus.

Neljanda lõigu punktis a ja b osutatud teenuste ja kohanemisperioodi täpsustamisel võtab komisjon arvesse järgmist:

| a) | keskse vastaspoole osutatavate teenuste tunnusjooni ja asendatavust; |
| --- | --- |

a)

keskse vastaspoole osutatavate teenuste tunnusjooni ja asendatavust;

| b) | kas ja mil määral lisatakse rakendusakti kohaldamisalasse pooleliolevad kliiritud tehingud, võttes arvesse sellise lisamise õiguslikke ja majanduslikke tagajärgi; |
| --- | --- |

b)

kas ja mil määral lisatakse rakendusakti kohaldamisalasse pooleliolevad kliiritud tehingud, võttes arvesse sellise lisamise õiguslikke ja majanduslikke tagajärgi;

| c) | kliirivatele liikmete ja, kui see teave on kättesaadav, nende klientide võimalikke kulusid, eriti nende puhul, kes on asutatud liidus. |
| --- | --- |

c)

kliirivatele liikmete ja, kui see teave on kättesaadav, nende klientide võimalikke kulusid, eriti nende puhul, kes on asutatud liidus.

Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 86 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“;

| d) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:






  „3. | Lõike 2 punktides a–d osutatud tingimuste täitmise hindamisel konsulteerib Väärtpaberiturujärelevalve:“; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„3.

Lõike 2 punktides a–d osutatud tingimuste täitmise hindamisel konsulteerib Väärtpaberiturujärelevalve:“;

| ii) | punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpankadega.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpankadega.“;

| e) | lõike 4 teine kuni viies lõik asendatakse järgmisega:

  „Tunnustamist taotlev keskne vastaspool esitab Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teabe, mis on tema tunnustamiseks vajalik. Väärtpaberiturujärelevalve hindab 30 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, kas see on täielik. Kui taotlus ei ole täielik, kehtestab Väärtpaberiturujärelevalve tunnustamist taotlevale kesksele vastaspoolele tähtaja täiendava teabe esitamiseks. Väärtpaberiturujärelevalve edastab tunnustamist taotlevalt keskselt vastaspoolelt saadud kogu teabe viivitamata kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumile.
  Tunnustamise otsus põhineb esimese taseme kesksete vastaspoolte puhul lõikes 2 ning teise taseme kesksete vastaspoolte puhul lõike 2 punktides a–d ning lõikes 2b sätestatud tingimustel. See ei sõltu hinnangutest, mille põhjal on tehtud artikli 13 lõikes 3 osutatud samaväärsust kinnitav otsus. Väärtpaberiturujärelevalve annab tunnustamist taotlevale kesksele vastaspoolele 180 tööpäeva jooksul pärast taotluse vastavalt teisele lõigule täielikuks tunnistamist igakülgselt põhjendades kirjalikult teada, kas ta tunnustab keskset vastaspoolt või keeldub sellest.“; |
| --- | --- |

e)

lõike 4 teine kuni viies lõik asendatakse järgmisega:

„Tunnustamist taotlev keskne vastaspool esitab Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teabe, mis on tema tunnustamiseks vajalik. Väärtpaberiturujärelevalve hindab 30 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, kas see on täielik. Kui taotlus ei ole täielik, kehtestab Väärtpaberiturujärelevalve tunnustamist taotlevale kesksele vastaspoolele tähtaja täiendava teabe esitamiseks. Väärtpaberiturujärelevalve edastab tunnustamist taotlevalt keskselt vastaspoolelt saadud kogu teabe viivitamata kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumile.

Tunnustamise otsus põhineb esimese taseme kesksete vastaspoolte puhul lõikes 2 ning teise taseme kesksete vastaspoolte puhul lõike 2 punktides a–d ning lõikes 2b sätestatud tingimustel. See ei sõltu hinnangutest, mille põhjal on tehtud artikli 13 lõikes 3 osutatud samaväärsust kinnitav otsus. Väärtpaberiturujärelevalve annab tunnustamist taotlevale kesksele vastaspoolele 180 tööpäeva jooksul pärast taotluse vastavalt teisele lõigule täielikuks tunnistamist igakülgselt põhjendades kirjalikult teada, kas ta tunnustab keskset vastaspoolt või keeldub sellest.“;

| f) | lõike 4 kuues lõik asendatakse järgmisega:

  „Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil käesoleva määruse kohaselt tunnustatud kesksete vastaspoolte nimekirja, milles märgitakse nende liigitamine kas esimese või teise taseme keskseks vastaspooleks.“; |
| --- | --- |

f)

lõike 4 kuues lõik asendatakse järgmisega:

„Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil käesoleva määruse kohaselt tunnustatud kesksete vastaspoolte nimekirja, milles märgitakse nende liigitamine kas esimese või teise taseme keskseks vastaspooleks.“;

| g) | lõige 5 asendatakse järgmisega:






  „5. | Väärtpaberiturujärelevalve vaatab pärast lõikes 3 osutatud asutuste ja üksustega konsulteerimist kolmandas riigis asutatud keskse vastaspoole tunnustamise läbi:






  a) | kui nimetatud keskne vastaspool kavatseb oma tegevusvaldkondi või teenusevalikut liidus laiendada või kitsendada, mispuhul teavitab keskne vastaspool sellest Väärtpaberiturujärelevalvet, esitades kogu vajaliku teabe, ning |
| --- | --- | --- | --- |

g)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.

Väärtpaberiturujärelevalve vaatab pärast lõikes 3 osutatud asutuste ja üksustega konsulteerimist kolmandas riigis asutatud keskse vastaspoole tunnustamise läbi:

a)

kui nimetatud keskne vastaspool kavatseb oma tegevusvaldkondi või teenusevalikut liidus laiendada või kitsendada, mispuhul teavitab keskne vastaspool sellest Väärtpaberiturujärelevalvet, esitades kogu vajaliku teabe, ning

| b) | igal juhul iga viie aasta järel. |
| --- | --- |

b)

igal juhul iga viie aasta järel.

Läbivaatamine toimub kooskõlas lõigetega 2–4.

Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb esimeses lõigus osutatud läbivaatamise põhjal kindlaks, et kolmanda riigi keskne vastaspool, mis on liigitatud esimese taseme keskseks vastaspooleks, tuleks liigitada teise taseme keskseks vastaspooleks, määrab Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase kohanemisperioodi, mis ei ületa 18 kuud ja mille jooksul peab keskne vastaspool täitma lõikes 2b osutatud nõuded. Väärtpaberiturujärelevalve võib keskse vastaspoole põhjendatud taotluse korral või kliirivate liikmete järelevalve eest vastutava pädeva asutuse põhjendatud taotluse korral nimetatud kohanemisperioodi pikendada veel kuni kuus kuud, kui selline pikendamine on põhjendatud erandlike asjaolude ja liidus asutatud kliirivatele liikmetele avalduvate mõjudega.“;

| h) | lõige 6 asendatakse järgmisega:






  „6. | Komisjon võib võtta määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 kohaselt vastu rakendusakti, milles määratakse kindlaks, et






  a) | kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord tagab, et kõnealuses kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad järjepidevalt õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesoleva määruse IV jaotises sätestatud nõuetega; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.

Komisjon võib võtta määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 kohaselt vastu rakendusakti, milles määratakse kindlaks, et

a)

kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord tagab, et kõnealuses kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad järjepidevalt õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesoleva määruse IV jaotises sätestatud nõuetega;

| b) | asjaomaste kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse kõnealuses kolmandas riigis järjepidevalt tõhusat järelevalvet ja täitmise tagamise meetmeid; |
| --- | --- |

b)

asjaomaste kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse kõnealuses kolmandas riigis järjepidevalt tõhusat järelevalvet ja täitmise tagamise meetmeid;

| c) | kõnealuse kolmanda riigi õigusraamistikus on ette nähtud tõhus samaväärne süsteem kolmandate riikide õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse kolmanda riigi õigusraamistikus on ette nähtud tõhus samaväärne süsteem kolmandate riikide õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte tunnustamiseks.

Komisjon võib esimeses lõigus osutatud rakendusakti kohaldamisel lähtuda sellest, kas kolmas riik täidab tegelikult ja järjepidevalt rakendusaktis sätestatud mis tahes nõudeid ja kas Väärtpaberiturujärelevalve suudab tulemuslikult täita oma ülesandeid seoses lõigete 2 ja 2b kohaselt tunnustatud kolmanda riigi kesksete vastaspooltega või seoses lõikes 6b osutatud jälgimisega, sealhulgas leppides kokku lõikes 7 osutatud koostöökorra ja kohaldades seda.“;

| i) | lisatakse järgmised lõiked:






  „6a. | Komisjon võib vastavalt artiklile 82 võtta vastu delegeeritud õigusakti, et täiendavalt täpsustada lõike 6 punktides a, b ja c osutatud kriteeriume. |
| --- | --- | --- |

i)

lisatakse järgmised lõiked:

„6a.

Komisjon võib vastavalt artiklile 82 võtta vastu delegeeritud õigusakti, et täiendavalt täpsustada lõike 6 punktides a, b ja c osutatud kriteeriume.

| 6b. | Väärtpaberiturujärelevalve jälgib nende kolmandate riikide regulatiivset ja järelevalvealast arengut, kelle suhtes on lõike 6 kohaselt võetud vastu rakendusaktid.
  Kui Väärtpaberiturujärelevalve täheldab kõnealustes kolmandates riikides sellist regulatiivset või järelevalvealast arengut, mis võib mõjutada liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsust, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ning artiklis 25c osutatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi liikmeid. Kogu sellist teavet käsitletakse konfidentsiaalselt.
  Väärtpaberiturujärelevalve esitab komisjonile ja artiklis 25c osutatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi liikmetele igal aastal konfidentsiaalse aruande esimeses lõigus osutatud kolmandates riikides toimuva regulatiivse ja järelevalvealase arengu kohta.“; |
| --- | --- |

6b.

Väärtpaberiturujärelevalve jälgib nende kolmandate riikide regulatiivset ja järelevalvealast arengut, kelle suhtes on lõike 6 kohaselt võetud vastu rakendusaktid.

Kui Väärtpaberiturujärelevalve täheldab kõnealustes kolmandates riikides sellist regulatiivset või järelevalvealast arengut, mis võib mõjutada liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsust, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ning artiklis 25c osutatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi liikmeid. Kogu sellist teavet käsitletakse konfidentsiaalselt.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab komisjonile ja artiklis 25c osutatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi liikmetele igal aastal konfidentsiaalse aruande esimeses lõigus osutatud kolmandates riikides toimuva regulatiivse ja järelevalvealase arengu kohta.“;

| j) | lõiget 7 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:






  „7. | Väärtpaberiturujärelevalve kehtestab tõhusa koostöökorra selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutustega, mille õigus- ja järelevalveraamistik on tunnistatud vastavalt lõikele 6 käesoleva määrusega samaväärseks. Koostöökorras kehtestatakse vähemalt järgmine:“; |
| --- | --- | --- | --- |

j)

lõiget 7 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„7.

Väärtpaberiturujärelevalve kehtestab tõhusa koostöökorra selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutustega, mille õigus- ja järelevalveraamistik on tunnistatud vastavalt lõikele 6 käesoleva määrusega samaväärseks. Koostöökorras kehtestatakse vähemalt järgmine:“;

| ii) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | mehhanism Väärtpaberiturujärelevalve, lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankade ja asjaomaste kolmandate riikide pädevate asutuste vaheliseks teabevahetuseks, sealhulgas juurdepääs Väärtpaberiturujärelevalve nõutavale kogu teabele, mis käsitleb kolmandas riigis tegevusloa saanud keskseid vastaspooli, nagu riskimudelite ja -parameetrite oluline muutmine, keskse vastaspoole tegevusvaldkondade ja teenusevaliku laiendamine ning kliendikontostruktuuris ja maksesüsteemide kasutamises tehtud muudatused, mis mõjutavad oluliselt liitu;“ |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

mehhanism Väärtpaberiturujärelevalve, lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankade ja asjaomaste kolmandate riikide pädevate asutuste vaheliseks teabevahetuseks, sealhulgas juurdepääs Väärtpaberiturujärelevalve nõutavale kogu teabele, mis käsitleb kolmandas riigis tegevusloa saanud keskseid vastaspooli, nagu riskimudelite ja -parameetrite oluline muutmine, keskse vastaspoole tegevusvaldkondade ja teenusevaliku laiendamine ning kliendikontostruktuuris ja maksesüsteemide kasutamises tehtud muudatused, mis mõjutavad oluliselt liitu;“

| iii) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | järelevalve koordineerimisega seotud menetlused, sealhulgas kolmandate riikide asutustega sõlmitud kokkulepe uurimiste ja kohapealsete kontrollide lubamiseks vastavalt kas artiklile 25g või 25h;“ |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

järelevalve koordineerimisega seotud menetlused, sealhulgas kolmandate riikide asutustega sõlmitud kokkulepe uurimiste ja kohapealsete kontrollide lubamiseks vastavalt kas artiklile 25g või 25h;“

| iv) | lisatakse järgmised punktid:






  „e) | menetlused, mida on vaja kolmanda riigi regulatiivse ja järelevalvealase arengu tõhusaks jälgimiseks; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmised punktid:

„e)

menetlused, mida on vaja kolmanda riigi regulatiivse ja järelevalvealase arengu tõhusaks jälgimiseks;

| f) | kolmandate riikide asutuste menetlused, et tagada Väärtpaberiturujärelevalve poolt kooskõlas artiklitega 25b, 25f–25 m, 25p ja 25q vastu võetud otsuste tõhus täitmine; |
| --- | --- |

f)

kolmandate riikide asutuste menetlused, et tagada Väärtpaberiturujärelevalve poolt kooskõlas artiklitega 25b, 25f–25 m, 25p ja 25q vastu võetud otsuste tõhus täitmine;

| g) | kolmandate riikide asutuste menetlused, et teavitada Väärtpaberiturujärelevalvet, artiklis 25c osutatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi ja lõike 3 punktis f osutatud emitendist keskpanku põhjendamatu viivituseta tunnustatud keskse vastaspoolega seotud eriolukorrast, sealhulgas finantsturgude sellise arengu korral, millel võib olla ebasoodne mõju turu likviidsusele ning finantssüsteemi stabiilsusele liidus või mõnes selle liikmesriigis, samuti protseduurid ja hädaolukorrakavad selliste olukordadega tegelemiseks; |
| --- | --- |

g)

kolmandate riikide asutuste menetlused, et teavitada Väärtpaberiturujärelevalvet, artiklis 25c osutatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi ja lõike 3 punktis f osutatud emitendist keskpanku põhjendamatu viivituseta tunnustatud keskse vastaspoolega seotud eriolukorrast, sealhulgas finantsturgude sellise arengu korral, millel võib olla ebasoodne mõju turu likviidsusele ning finantssüsteemi stabiilsusele liidus või mõnes selle liikmesriigis, samuti protseduurid ja hädaolukorrakavad selliste olukordadega tegelemiseks;

| h) | kolmanda riigi asutuste nõusolek nende poolt lõikes 3 osutatud asutustega ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumide liikmetega sõlmitud koostöökorra raames Väärtpaberiturujärelevalvele esitatud mis tahes teabe edasisaatmiseks, tingimusel et järgitakse artiklis 83 sätestatud ametisaladuse hoidmise nõudeid;“ |
| --- | --- |

h)

kolmanda riigi asutuste nõusolek nende poolt lõikes 3 osutatud asutustega ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumide liikmetega sõlmitud koostöökorra raames Väärtpaberiturujärelevalvele esitatud mis tahes teabe edasisaatmiseks, tingimusel et järgitakse artiklis 83 sätestatud ametisaladuse hoidmise nõudeid;“

| v) | lisatakse viimane lõik:

  „Kui Väärtpaberiturujärelevalve on seiskohal, et kolmanda riigi pädev asutus ei kohalda käesoleva lõike kohaselt kehtestatud koostöökorra sätteid, teavitab ta sellest viivitamata ja konfidentsiaalselt komisjoni. Sellisel juhul võib komisjon otsustada vaadata läbi lõike 6 kohaselt vastu võetud rakendusakti.“ |
| --- | --- |

v)

lisatakse viimane lõik:

„Kui Väärtpaberiturujärelevalve on seiskohal, et kolmanda riigi pädev asutus ei kohalda käesoleva lõike kohaselt kehtestatud koostöökorra sätteid, teavitab ta sellest viivitamata ja konfidentsiaalselt komisjoni. Sellisel juhul võib komisjon otsustada vaadata läbi lõike 6 kohaselt vastu võetud rakendusakti.“

| 11) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 25a
  Nõuete võrreldav täitmine

  1.   Artikli 25 lõikes 2b osutatud keskne vastaspool võib esitada põhjendatud taotluse, et Väärtpaberiturujärelevalve hindaks, kas teda kui kolmandas riigis kohaldatavale raamistikule vastavat keskset vastaspoolt võib artikli 25 lõike 6 kohaselt vastu võetud rakendusakti arvesse võttes lugeda vastavaks artiklis 16 ja IV ja V jaotises sätestatud nõuetele. Väärtpaberiturujärelevalve edastab taotluse viivitamata kolmanda riigi keskse vastaspoole kolleegiumile.


  2.   Lõikes 1 osutatud taotluses esitatakse faktilised alused võrreldavuse järeldamiseks ja põhjendused selle kohta, mil viisil on kolmandas riigis kohaldatavatele nõuetele vastavusega täidetud ka artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõuded.


  3.   Tagamaks et lõikes 1 osutatud hindamisel võetakse tõhusalt arvesse artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõuete regulatiivseid eesmärke ja liidu kui terviku huvisid, võtab komisjon vastu delegeeritud õigusakti, et määrata kindlaks järgmine:






  a) | miinimumelemendid, mida tuleb käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel hinnata; |
| --- | --- | --- |

11)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 25a

Nõuete võrreldav täitmine

1.   Artikli 25 lõikes 2b osutatud keskne vastaspool võib esitada põhjendatud taotluse, et Väärtpaberiturujärelevalve hindaks, kas teda kui kolmandas riigis kohaldatavale raamistikule vastavat keskset vastaspoolt võib artikli 25 lõike 6 kohaselt vastu võetud rakendusakti arvesse võttes lugeda vastavaks artiklis 16 ja IV ja V jaotises sätestatud nõuetele. Väärtpaberiturujärelevalve edastab taotluse viivitamata kolmanda riigi keskse vastaspoole kolleegiumile.

2.   Lõikes 1 osutatud taotluses esitatakse faktilised alused võrreldavuse järeldamiseks ja põhjendused selle kohta, mil viisil on kolmandas riigis kohaldatavatele nõuetele vastavusega täidetud ka artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõuded.

3.   Tagamaks et lõikes 1 osutatud hindamisel võetakse tõhusalt arvesse artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõuete regulatiivseid eesmärke ja liidu kui terviku huvisid, võtab komisjon vastu delegeeritud õigusakti, et määrata kindlaks järgmine:

a)

miinimumelemendid, mida tuleb käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel hinnata;

| b) | hindamise kord ja tingimused. |
| --- | --- |

b)

hindamise kord ja tingimused.

Komisjon võtab esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusakti vastu vastavalt artiklile 82 2. jaanuariks 2021.

Artikkel 25b

Tunnustamise tingimuste järjepidev täitmine

1.   Väärtpaberiturujärelevalve vastutab selliste käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmise eest, mis on seotud järjepideva järelevalvega selle üle, kas tunnustatud teise taseme kesksed vastaspooled täidavad artikli 25 lõike 2b punktis a osutatud nõudeid. Artiklite 41, 44, 46, 50 ja 54 kohaste otsuste osas konsulteerib Väärtpaberiturujärelevalve artikli 25 lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpankadega vastavalt artikli 24b lõikele 1.

Väärtpaberiturujärelevalve nõuab igalt teise taseme keskselt vastaspoolelt vähemalt kord aastas kinnitust selle kohta, et artikli 25 lõike 2b punktides a, c ja d osutatud nõuded on jätkuvalt täidetud.

Kui artikli 25 lõike 3 punktis f osutatud emitendist keskpank leiab, et teise taseme keskne vastaspool ei täida enam artikli 25 lõike 2b punktis b osutatud tingimust, teavitab ta sellest viivitamata Väärtpaberiturujärelevalvet.

2.   Kui teise taseme keskne vastaspool ei anna Väärtpaberiturujärelevalvele lõike 1 teises lõigus osutatud kinnitust või kui Väärtpaberiturujärelevalve saab lõike 1 kolmanda lõigu kohase teate, järeldatakse, et keskne vastaspool ei vasta enam artikli 25 lõike 2b kohase tunnustamise tingimustele ning kohaldatakse artikli 25p lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud menetlust.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve viib koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga läbi hindamisi tunnustatud teise taseme kesksete vastaspoolte vastupanuvõime kohta ebasoodsa turuarengu korral kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 32 lõikega 2, koordineerides neid hindamisi artikli 24a lõike 7 punktis b osutatud hindamistega. Artikli 25 lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpangad võivad panustada sellistesse hindamistesse täites oma rahapoliitikaga seotud ülesandeid. Kõnealuseid hindamisi tehes võtab Väärtpaberiturujärelevalve arvesse vähemalt finants- ja operatsiooniriske ning tagab kooskõla käesoleva määruse artikli 24a lõike 7 punkti b kohase liidu kesksete vastaspoolte vastupanuvõime hindamisega.

Artikkel 25c

Kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegium

1.   Väärtpaberiturujärelevalve asutab kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi, et hõlbustada teabe jagamist.

2.   Kolleegiumisse kuuluvad:

| a) | kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees, kes juhatab kolleegiumi; |
| --- | --- |

a)

kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee esimees, kes juhatab kolleegiumi;

| b) | kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee kaks sõltumatut liiget; |
| --- | --- |

b)

kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee kaks sõltumatut liiget;

| c) | artiklis 22 osutatud pädevad asutused; liikmesriikides, kus on kooskõlas artikliga 22 määratud rohkem kui üks pädev asutus, lepivad kõnealused asutused kokku ühises esindajas; |
| --- | --- |

c)

artiklis 22 osutatud pädevad asutused; liikmesriikides, kus on kooskõlas artikliga 22 määratud rohkem kui üks pädev asutus, lepivad kõnealused asutused kokku ühises esindajas;

| d) | pädevad asutused, kes vastutavad liidus asutatud kliirivate liikmete järelevalve eest; |
| --- | --- |

d)

pädevad asutused, kes vastutavad liidus asutatud kliirivate liikmete järelevalve eest;

| e) | pädevad asutused, kes vastutavad selliste liidus asutatud kauplemiskohtade järelevalve eest, mida keskne vastaspool teenindab või hakkab teenindama; |
| --- | --- |

e)

pädevad asutused, kes vastutavad selliste liidus asutatud kauplemiskohtade järelevalve eest, mida keskne vastaspool teenindab või hakkab teenindama;

| f) | pädevad asutused, kes teevad järelevalvet liidus asutatud väärtpaberite keskdepositooriumide üle, kellega kesksed vastaspooled on seotud või kavatsevad olla seotud; |
| --- | --- |

f)

pädevad asutused, kes teevad järelevalvet liidus asutatud väärtpaberite keskdepositooriumide üle, kellega kesksed vastaspooled on seotud või kavatsevad olla seotud;

| g) | EKPSi liikmed. |
| --- | --- |

g)

EKPSi liikmed.

3.   Kolleegiumi liikmed võivad taotleda, et kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee arutaks mõnda kolmandas riigis asutatud keskset vastaspoolt käsitlevat konkreetset küsimust. Sellised taotlused tuleb teha kirjalikult ning need peavad sisaldama taotluse üksikasjalikke põhjendusi. Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee vaatab sellised taotlused nõuetekohaselt läbi ja annab neile asjakohase vastuse.

4.   Kolleegiumi asutamine ja töö põhineb kõigi selle liikmete kirjalikul kokkuleppel. Kõigi kolleegiumi liikmete suhtes kehtib artikli 83 kohane ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 25d

Tasud

1.   Kooskõlas käesoleva määruse ja lõike 3 kohaselt vastu võetava delegeeritud õigusaktiga kehtestab Väärtpaberiturujärelevalve kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte suhtes järgmised tasud:

| a) | artikli 25 kohaste tunnustamistaotlustega seotud tasud; |
| --- | --- |

a)

artikli 25 kohaste tunnustamistaotlustega seotud tasud;

| b) | aastatasud, mis on seotud Väärtpaberiturujärelevalve käesoleva määruse kohaste ülesannetega seoses artikli 25 kohaselt tunnustatud kesksete vastaspooltega. |
| --- | --- |

b)

aastatasud, mis on seotud Väärtpaberiturujärelevalve käesoleva määruse kohaste ülesannetega seoses artikli 25 kohaselt tunnustatud kesksete vastaspooltega.

2.   Lõikes 1 osutatud tasud on proportsionaalsed asjaomase keskse vastaspoole käibega ja katavad Väärtpaberiturujärelevalve kõik kulud, mis on tekkinud seoses keskse vastaspoole tunnustamise ja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisega.

3.   Komisjon võtab vastavalt artiklile 82 vastu delegeeritud õigusakti, et täpsustada täiendavalt järgmist:

| a) | tasuliigid; |
| --- | --- |

a)

tasuliigid;

| b) | mille eest tasu nõutakse; |
| --- | --- |

b)

mille eest tasu nõutakse;

| c) | tasude summad; |
| --- | --- |

c)

tasude summad;

| d) | maksekord järgmistele üksustele:






  i) | keskne vastaspool, kes esitab tunnustamistaotluse; |
| --- | --- | --- |

d)

maksekord järgmistele üksustele:

i)

keskne vastaspool, kes esitab tunnustamistaotluse;

| ii) | tunnustatud keskne vastaspool, kes on vastavalt artikli 25 lõikele 2 liigitatud esimese taseme keskseks vastaspooleks; |
| --- | --- |

ii)

tunnustatud keskne vastaspool, kes on vastavalt artikli 25 lõikele 2 liigitatud esimese taseme keskseks vastaspooleks;

| iii) | tunnustatud keskne vastaspool, kes on vastavalt artikli 25 lõikele 2b liigitatud teise taseme keskseks vastaspooleks. |
| --- | --- |

iii)

tunnustatud keskne vastaspool, kes on vastavalt artikli 25 lõikele 2b liigitatud teise taseme keskseks vastaspooleks.

Artikkel 25e

Artiklites 25f–25h osutatud volituste kasutamine

Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele nende volitatud isikutele artiklitega 25f–25h antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 25f

Teabenõue

1.   Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et tunnustatud kesksed vastaspooled ja nendega seotud kolmandad isikud, kellele need kesksed vastaspooled on tegevusfunktsioonid või tegevuse edasi andnud, esitavad kogu teabe, mida Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks.

2.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve esitab vastavalt lõikele 1 lihtteabenõude, märgib ta sellesse kogu järgmise teabe:

| a) | viide käesolevale artiklile kui nõude õiguslikule alusele; |
| --- | --- |

a)

viide käesolevale artiklile kui nõude õiguslikule alusele;

| b) | teabenõude eesmärk; |
| --- | --- |

b)

teabenõude eesmärk;

| c) | nõutav teave; |
| --- | --- |

c)

nõutav teave;

| d) | teabe esitamise tähtaeg; |
| --- | --- |

d)

teabe esitamise tähtaeg;

| e) | teavitab teabenõude saanud isikut, et teabe andmine ei ole kohustuslik, kuid et teabenõude alusel vabatahtlikult esitatav teave ei tohi olla ebaõige ega eksitav; |
| --- | --- |

e)

teavitab teabenõude saanud isikut, et teabe andmine ei ole kohustuslik, kuid et teabenõude alusel vabatahtlikult esitatav teave ei tohi olla ebaõige ega eksitav;

| f) | trahv, mis on sätestatud artiklis 25j koostoimes III lisa V jao punktiga a ja mis määratakse juhul, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad. |
| --- | --- |

f)

trahv, mis on sätestatud artiklis 25j koostoimes III lisa V jao punktiga a ja mis määratakse juhul, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad.

3.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve taotleb vastavalt lõikele 1 teavet otsusega, märgib ta sellesse kogu järgmise teabe:

| a) | viide käesolevale artiklile kui nõude õiguslikule alusele; |
| --- | --- |

a)

viide käesolevale artiklile kui nõude õiguslikule alusele;

| b) | teabenõude eesmärk; |
| --- | --- |

b)

teabenõude eesmärk;

| c) | nõutav teave; |
| --- | --- |

c)

nõutav teave;

| d) | teabe esitamise tähtaeg; |
| --- | --- |

d)

teabe esitamise tähtaeg;

| e) | artiklis 25k sätestatud perioodilised karistusmaksed, mida kohaldatakse juhul, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult; |
| --- | --- |

e)

artiklis 25k sätestatud perioodilised karistusmaksed, mida kohaldatakse juhul, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult;

| f) | trahv, mis on sätestatud artiklis 25j koostoimes III lisa V jao punktiga a ja mis määratakse juhul, kui ei esitata nõutavat teavet või kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad, ning |
| --- | --- |

f)

trahv, mis on sätestatud artiklis 25j koostoimes III lisa V jao punktiga a ja mis määratakse juhul, kui ei esitata nõutavat teavet või kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad, ning

| g) | õigus kaevata otsus edasi Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogule ja õigus vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus („Euroopa Kohus“) vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61. |
| --- | --- |

g)

õigus kaevata otsus edasi Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogule ja õigus vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus („Euroopa Kohus“) vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61.

4.   Nõutud teabe esitavad lõikes 1 osutatud isikud või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kes ei ole juriidilised isikud, isikud, kes on seaduse või põhikirja alusel volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud juristid võivad teavet esitada oma klientide nimel. Viimased vastutavad täiel määral ebatäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.

5.   Väärtpaberiturujärelevalve edastab lihtteabenõude koopia või oma otsuse koopia viivitamata selle kolmanda riigi asjaomasele pädevale asutusele, kus lõikes 1 osutatud isikud, kellele teabenõue on suunatud, asuvad või on asutatud.

Artikkel 25g

Üldised uurimised

1.   Väärtpaberiturujärelevalve võib oma käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks viia läbi vajalikke uurimisi teise taseme kesksete vastaspoolte ja nendega seotud kolmandate isikute suhtes, kellele need kesksed vastaspooled on tegevusfunktsioonid, teenused või tegevuse edasi andnud. Selleks antakse Väärtpaberiturujärelevalve ametnikele ja muudele Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele õigus

| a) | kontrollida dokumente, andmeid, protseduure ja muid Väärtpaberiturujärelevalve ülesannete täitmisega seonduvaid materjale, sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast; |
| --- | --- |

a)

kontrollida dokumente, andmeid, protseduure ja muid Väärtpaberiturujärelevalve ülesannete täitmisega seonduvaid materjale, sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast;

| b) | teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, protseduuride kirjeldustest ja muudest materjalidest tõendatud koopiaid või väljavõtteid; |
| --- | --- |

b)

teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, protseduuride kirjeldustest ja muudest materjalidest tõendatud koopiaid või väljavõtteid;

| c) | kutsuda teise taseme keskseid vastaspooli või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli eseme ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid; |
| --- | --- |

c)

kutsuda teise taseme keskseid vastaspooli või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli eseme ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid;

| d) | küsitleda kõiki teisi füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku, et koguda teavet uurimise eseme kohta; |
| --- | --- |

d)

küsitleda kõiki teisi füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku, et koguda teavet uurimise eseme kohta;

| e) | nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta. |
| --- | --- |

e)

nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta.

Artikli 25 lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpangad võivad Väärtpaberiturujärelevalvele esitatud põhjendatud taotluse alusel osaleda sellistes uurimistes, kui need uurimised on asjakohased nende rahapoliitiliste ülesannete täitmiseks.

Artiklis 25c osutatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi teavitatakse põhjendamatu viivituseta kõigist leidudest, mis võivad olla kolleegiumi ülesannete täitmiseks asjakohased.

2.   Väärtpaberiturujärelevalve ametnikud ja muud isikud, kelle Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud lõikes 1 osutatud uurimiste eesmärgil, kasutavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles on täpsustatud uurimise ese ja eesmärk. Volituses märgitakse ka artiklis 25k sätestatud perioodilised karistusmaksed, mida kohaldatakse juhul, kui nõutud dokumente, andmeid, protseduuride kirjeldusi ja muid materjale või vastuseid teise taseme kesksetele vastaspooltele esitatud küsimustele ei esitata või esitatakse mittetäielikult, ning artiklis 25j koostoimes III lisa V jao punktiga b sätestatud trahvid, mis määratakse juhul, kui teise taseme kesksetele vastaspooltele esitatud küsimustele antud vastused on ebaõiged või eksitavad.

3.   Teise taseme kesksed vastaspooled peavad alluma Väärtpaberiturujärelevalve otsuse alusel algatatud uurimistele. Otsuses märgitakse uurimise ese ja eesmärk, käesoleva määruse artiklis 25k sätestatud perioodilised karistusmaksed, määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt kättesaadavad õiguskaitsevahendid ning õigus otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.

4.   Enne teise taseme kesksele vastaspoolele uurimisest teatamist teavitab Väärtpaberiturujärelevalve uurimise toimumise kohaks oleva kolmanda riigi asjaomast pädevat asutust uurimise toimumisest ning volitatud isikutest. Kolmanda riigi asjaomase pädeva asutuse ametnikud võivad Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral abistada kõnealuseid volitatud isikuid nende ülesannete täitmisel. Kolmanda riigi asjaomase pädeva asutuse ametnikud võivad samuti uurimises osaleda. Käesoleva artikli kohased kolmandates riikides läbiviidavad uurimised toimuvad asjaomase kolmanda riigi pädeva asutusega sõlmitud koostöökorra alusel.

Artikkel 25h

Kohapealsed kontrollid

1.   Väärtpaberiturujärelevalve võib oma käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks korraldada kõiki vajalikke kohapealseid kontrolle teise taseme kesksete vastaspoolte ning nendega seotud selliste kolmandate isikute mis tahes äriruumides, maal või kinnisasjal, kellele need kesksed vastaspooled on tegevusfunktsioonid, teenused või tegevuse edasi andnud.

Artikli 25 lõike 3 punktis f osutatud emitentidest keskpangad võivad esitada Väärtpaberiturujärelevalvele põhjendatud taotluse sellistes kohapealsetes kontrollides osalemiseks, kui see on asjakohane nende rahapoliitikaga seotud ülesannete täitmiseks.

Artiklis 25c osutatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte kolleegiumi teavitatakse põhjendamatu viivituseta kõigist leidudest, mis võivad olla kolleegiumile tema ülesannete täitmiseks asjakohased.

2.   Ametnikud ja muud isikud, keda Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud kohapealset kontrolli tegema, võivad siseneda nende juriidiliste isikute äriruumidesse, maale või kinnisasjale, kelle suhtes kohaldatakse Väärtpaberiturujärelevalve vastu võetud uurimisotsust, ning kõnealustel ametnikel ja muudel isikutel on kõik artikli 25d lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on samuti õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente selliseks ajavahemikuks ja sellises ulatuses, mis on vajalik kontrolli läbiviimiseks.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve teavitab kontrollist piisavalt aegsasti enne kontrolli selle toimumise kohaks oleva kolmanda riigi asjaomast pädevat asutust. Kui seda on vaja kontrolli nõuetekohaseks tegemiseks ja tõhususe tagamiseks, võib Väärtpaberiturujärelevalve pärast asjaomase kolmanda riigi pädeva asutuse teavitamist viia kohapealse kontrolli läbi ilma keskset vastaspoolt eelnevalt teavitamata. Käesoleva artikli kohased kolmandates riikides tehtavad kontrollid viiakse läbi asjaomase kolmanda riigi pädeva asutusega sõlmitud koostöökorra alusel.

Ametnikud ja muud isikud, keda Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud kohapealset kontrolli tegema, kasutavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles täpsustatakse kontrolli ese ja eesmärk ning artiklis 25k sätestatud perioodilised karistusmaksed, mida kohaldatakse juhul, kui asjaomased isikud ei allu kontrollimisele.

4.   Teise taseme kesksed vastaspooled alluvad Väärtpaberiturujärelevalve otsusega ette nähtud kohapealsetele kontrollidele. Otsuses määratakse kindlaks kontrolli ese ja eesmärk ning selle alustamise kuupäev ning märgitakse artiklis 25k sätestatud perioodilised karistusmaksed ja määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt kättesaadavad õiguskaitsevahendid, samuti õigus otsuse läbivaatamisele Euroopa Kohtu poolt.

5.   Kontrolli toimumise kohaks oleva kolmanda riigi pädeva asutuse ametnikud ning pädeva asutuse poolt volitatud või määratud isikud võivad Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral Väärtpaberiturujärelevalve ametnikke ja muid Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikuid aktiivselt abistada. Asjaomase kolmanda riigi pädeva asutuse ametnikud võivad samuti kohapealses kontrollis osaleda.

6.   Väärtpaberiturujärelevalve võib ka paluda kolmanda riigi pädevatel asutustel enda nimel teha konkreetseid uurimistoiminguid ja kohapealseid kontrolle vastavalt käesolevale artiklile ja artikli 25g lõikele 1.

7.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve ametnikud ja nendega kaasas olevad teised Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikud leiavad, et isik ei nõustu käesoleva artikli kohaselt nõutud kontrollimisega, võib ESMA taotleda, et kolmanda riigi asjaomane pädev asutus osutaks neile vajalikku abi, sealhulgas taotledes kohapealse kontrolli tegemiseks asjakohasel juhul abi politseilt või samaväärselt õiguskaitseasutuselt.

Artikkel 25i

Järelevalvemeetmete võtmise ja trahvide määramise menetlusnormid

1.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve leiab oma käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis kujutaksid endast üht või mitut III lisas loetletud rikkumist, määrab Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Väärtpaberiturujärelevalves sõltumatu uurija. Määratud uurija ei tohi olla ega olla varem olnud otseselt ega kaudselt seotud asjaomase keskse vastaspoole tunnustamis- või järelevalveprotsessiga ja ta täidab oma ülesandeid Väärtpaberiturujärelevalvest sõltumatult.

2.   Uurija uurib väidetavaid rikkumisi, võttes arvesse uurimise all olevate isikute esitatud kõiki seisukohti, ning esitab Väärtpaberiturujärelevalvele uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.

Oma ülesannete täitmiseks võib uurija kasutada oma õigust esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 25f ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 25g ja 25h. Nimetatud õiguste kasutamisel järgib uurija artikli 25e nõudeid.

Oma ülesannete täitmisel on uurijal juurdepääs kõikidele Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.

3.   Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku esitamist Väärtpaberiturujärelevalvele annab uurija isikutele, kelle suhtes uurimine on algatatud, võimaluse esitada uurimise all olevates küsimustes oma seisukohad. Uurija uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta asjaomastel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

Käesoleva artikli kohaste uurimiste käigus tagatakse täielikult asjaomaste isikute õigus kaitsele.

4.   Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel Väärtpaberiturujärelevalvele teavitab uurija sellest uurimise all olevaid isikuid. Kõnealustel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Väärtpaberiturujärelevalve asutusesiseseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente.

5.   Uurija uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui asjaomased isikud seda taotlevad, otsustab Väärtpaberiturujärelevalve pärast uurimise all olevate isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 25l, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu III lisas loetletud rikkumistest, ning võtab rikkumise toimepaneku korral järelevalvemeetme vastavalt artiklile 25q ja määrab trahvi vastavalt artiklile 25j.

6.   Uurija ei osale Väärtpaberiturujärelevalve aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil Väärtpaberiturujärelevalve otsustusprotsessi.

7.   Komisjon võtab vastavalt artiklile 82 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendavalt täpsustada menetlusnormid trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kasutamiseks, sealhulgas sätted, mis käsitlevad kaitseõigust, ajalisi sätteid, trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumist ning karistuste määramise ja täitmise aegumistähtaegu.

8.   Väärtpaberiturujärelevalve annab asjad üle asjaomastele asutustele uurimise ja võimaliku kriminaalvastutusele võtmise menetluse läbiviimiseks, kui ta leiab oma käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis tema teada vastavad kolmandas riigis kohaldatava õigusraamistiku alusel kuriteokoosseisule. Peale selle hoidub Väärtpaberiturujärelevalve trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui ta on teadlik, et samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud siseriikliku õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata jõu.

Artikkel 25j

Trahvid

1.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb vastavalt artikli 25i lõikele 5 kindlaks, et keskne vastaspool on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu toime pannud mõne III lisas loetletud rikkumise, võtab ta vastu otsuse trahvi määramise kohta kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2.

Keskse vastaspoole toime pandud rikkumine loetakse tahtlikuks, kui Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab objektiivsed asjaolud, mis tõendavad, et keskne vastaspool või selle kõrgem juhtkond on rikkumise toime pannud tahtlikult.

2.   Lõikes 1 osutatud trahvide põhisumma vastab kuni kahekordsele kasumile, mis rikkumise tulemusel on saadud, või kahekordsele kahjumile, mis rikkumise tulemusel on ära hoitud, kui kõnealust kasumit või kahjumit on võimalik kindlaks määrata, või kuni 10 %-le juriidilise isiku eelneva majandusaasta kogukäibest, nagu on määratletud asjakohastes liidu õigusaktides.

3.   Lõikes 2 sätestatud põhisummasid kohandatakse vajaduse korral, võttes arvesse raskendavaid või kergendavaid asjaolusid vastavalt IV lisas sätestatud asjaomastele koefitsientidele.

Asjaomaseid raskendava asjaolu koefitsiente kohaldatakse põhisumma suhtes ükshaaval. Kui korraga kohaldatakse mitut raskendava asjaolu koefitsienti, liidetakse põhisummale põhisumma ja selle summa vahe, mis saadakse iga üksiku raskendava asjaolu koefitsiendi kohaldamise tulemusel.

Asjaomaseid kergendavate asjaolude koefitsiente kohaldatakse põhisumma suhtes ükshaaval. Kui korraga kohaldatakse mitut kergendava asjaolu koefitsienti, lahutatakse põhisummast põhisumma ja selle summa vahe, mis saadakse iga üksiku kergendava asjaolu koefitsiendi kohaldamise tulemusel.

4.   Olenemata lõigetest 2 ja 3, ei tohi trahvisumma ületada 20 % asjaomase keskse vastaspoole eelneva majandusaasta käibest, kuid juhul, kui keskne vastaspool on saanud rikkumisest otsest või kaudset rahalist kasu, peab trahvisumma olema vähemalt võrdne saadud rahalise kasuga.

Kui keskse vastaspoole tegevuse või tegevusetuse tulemusel pandi toime enam kui üks III lisas loetletud rikkumine, kohaldatakse üksnes ühe rikkumisega seonduvat ning vastavalt lõigetele 2 ja 3 arvutatud kõrgemat trahvisummat.

Artikkel 25k

Perioodilised karistusmaksed

1.   Väärtpaberiturujärelevalve määrab oma otsusega perioodilised karistusmaksed, et sundida

| a) | teise taseme keskset vastaspoolt rikkumist lõpetama vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 25q lõike 1 punkti a alusel; |
| --- | --- |

a)

teise taseme keskset vastaspoolt rikkumist lõpetama vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 25q lõike 1 punkti a alusel;

| b) | artikli 25f lõikes 1 osutatud isikut esitama artikli 25f kohases otsuses nõutud täielikku teavet; |
| --- | --- |

b)

artikli 25f lõikes 1 osutatud isikut esitama artikli 25f kohases otsuses nõutud täielikku teavet;

| c) | teise taseme keskset vastaspoolt tegema järgmist:






  i) | alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, protseduuride kirjeldused või muu vajaliku materjali ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on artikli 25g kohase otsusega algatatud uurimise käigus esitatud, või |
| --- | --- | --- |

c)

teise taseme keskset vastaspoolt tegema järgmist:

i)

alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, protseduuride kirjeldused või muu vajaliku materjali ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on artikli 25g kohase otsusega algatatud uurimise käigus esitatud, või

| ii) | alluma artikli 25h kohases otsuses määratud kohapealsele kontrollile. |
| --- | --- |

ii)

alluma artikli 25h kohases otsuses määratud kohapealsele kontrollile.

2.   Perioodiline karistusmakse peab olema tõhus ja proportsionaalne. Perioodiline karistusmakse määratakse iga viivitatud päeva eest.

3.   Olenemata lõikest 2 on perioodiliste karistusmaksete summa 3 % eelneva majandusaasta keskmisest päevasest käibest või füüsiliste isikute puhul vastavalt 2 % eelneva kalendriaasta keskmisest päevasest sissetulekust. Need summad arvutatakse alates päevast, mis on sätestatud otsuses, millega määratakse perioodiline karistusmakse.

4.   Perioodiline karistusmakse määratakse maksimaalselt kuueks kuuks alates Väärtpaberiturujärelevalve otsuse teatavakstegemise kuupäevast. Pärast selle perioodi möödumist vaatab Väärtpaberiturujärelevalve meetme läbi.

Artikkel 25l

Asjaomaste isikute ärakuulamine

1.   Enne otsuse tegemist artiklite 25j ja 25k kohaste trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kohta annab Väärtpaberiturujärelevalve isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada Väärtpaberiturujärelevalve uurimistulemuste kohta oma seisukoht. Väärtpaberiturujärelevalve otsused põhinevad üksnes sellistel uurimistulemustel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

Käesoleva lõike esimest lõiku ei kohaldata, kui on vaja kiiresti tegutseda, et ennetada märkimisväärset ja kohest kahju finantssüsteemile. Sellisel juhul võib Väärtpaberiturujärelevalve teha vaheotsuse ning annab asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.

2.   Menetluse käigus tagatakse täielikult nende isikute õigus kaitsele, kelle suhtes on algatatud menetlus. Neil on õigus tutvuda Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Väärtpaberiturujärelevalve asutusesiseseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente.

Artikkel 25m

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete avalikustamine, laad, täitmisele pööramine ja eelarvesse kandmine

1.   Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab kõik vastavalt käesoleva määruse artiklitele 25j ja 25k määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju. Selliselt avalikustatud teave ei tohi sisaldada isikuandmeid määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses.

2.   Vastavalt artiklitele 25j ja 25k määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on halduslikku laadi.

3.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve otsustab trahve või karistusmakseid mitte määrata, teavitab ta sellest vastavalt Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja asjaomaseid kolmanda riigi pädevaid asutusi ning esitab oma otsuse põhjused.

4.   Vastavalt artiklitele 25j ja 25k määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on täitmisele pööratavad.

Täitmist reguleerivad selles liikmesriigis või kolmandas riigis kehtivad tsiviilkohtumenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab.

5.   Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.

Artikkel 25n

Otsuste läbivaatamine Euroopa Kohtus

Euroopa Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Väärtpaberiturujärelevalve on määranud trahve või perioodilisi karistusmakseid. Euroopa Kohus võib määratud trahvi või perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.

Artikkel 25o

IV lisa muutmine

Selleks et võtta arvesse finantsturgude arengut, on komisjonil õigus võtta vastavalt artiklile 82 vastu delegeeritud õigusakte IV lisa muutmise meetmete kohta.

Artikkel 25p

Tunnustuse tagasivõtmine

1.   Ilma et see piiraks artikli 25q kohaldamist ja tingimusel, et järgmistest lõigetest ei tulene teisiti, võtab Väärtpaberiturujärelevalve pärast artikli 25 lõikes 3 osutatud asutuste ja üksustega konsulteerimist artikli 25 kohaselt vastu võetud tunnustamisotsuse tagasi, kui

| a) | asjaomane keskne vastaspool ei ole tunnustust kasutanud kuue kuu jooksul, loobub selgesõnaliselt tunnustusest või ei ole rohkem kui kuue kuu jooksul tegelenud äritegevusega; |
| --- | --- |

a)

asjaomane keskne vastaspool ei ole tunnustust kasutanud kuue kuu jooksul, loobub selgesõnaliselt tunnustusest või ei ole rohkem kui kuue kuu jooksul tegelenud äritegevusega;

| b) | asjaomane keskne vastaspool on saanud tunnustuse valeandmete alusel või mõnel muul ebaausal viisil; |
| --- | --- |

b)

asjaomane keskne vastaspool on saanud tunnustuse valeandmete alusel või mõnel muul ebaausal viisil;

| c) | asjaomane keskne vastaspool on raskelt ja süstemaatiliselt rikkunud mõnda artiklis 25 sätestatud tunnustamise tingimust või ei vasta enam mõnele nendest tingimustest ning ei ole võtnud neis olukordades Väärtpaberiturujärelevalve nõutud parandusmeedet asjakohaselt määratud tähtaja jooksul, milleks on maksimaalselt kuus kuud; |
| --- | --- |

c)

asjaomane keskne vastaspool on raskelt ja süstemaatiliselt rikkunud mõnda artiklis 25 sätestatud tunnustamise tingimust või ei vasta enam mõnele nendest tingimustest ning ei ole võtnud neis olukordades Väärtpaberiturujärelevalve nõutud parandusmeedet asjakohaselt määratud tähtaja jooksul, milleks on maksimaalselt kuus kuud;

| d) | Väärtpaberiturujärelevalve ei saa tõhusalt täita oma käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi asjaomase keskse vastaspoole suhtes, kuna keskse vastaspoole kolmanda riigi asutus ei ole esitanud Väärtpaberiturujärelevalvele kogu asjakohast teavet või ei ole teinud viimasega artikli 25 lõike 7 kohast koostööd; |
| --- | --- |

d)

Väärtpaberiturujärelevalve ei saa tõhusalt täita oma käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi asjaomase keskse vastaspoole suhtes, kuna keskse vastaspoole kolmanda riigi asutus ei ole esitanud Väärtpaberiturujärelevalvele kogu asjakohast teavet või ei ole teinud viimasega artikli 25 lõike 7 kohast koostööd;

| e) | artikli 25 lõikes 6 osutatud rakendusakt on kehtetuks tunnistatud või peatatud või mõni sellega seotud tingimus ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

e)

artikli 25 lõikes 6 osutatud rakendusakt on kehtetuks tunnistatud või peatatud või mõni sellega seotud tingimus ei ole enam täidetud.

Väärtpaberiturujärelevalve võib võtta tunnustuse tagasi osaliselt, piirdudes teatava teenuse, tegevuse või finantsinstrumendi liigiga.

Tunnustuse tagasivõtmise otsuse jõustumise kuupäeva kindlaksmääramisel püüab Väärtpaberiturujärelevalve minimeerida võimalikke turuhäireid ning näha ette asjakohase kohanemisperioodi, mis ei ole pikem kui kaks aastat.

2.   Enne tunnustuse tagasivõtmist käesoleva artikli lõike 1 punkti c kohaselt võtab Väärtpaberiturujärelevalve arvesse võimalust kohaldada artikli 25q lõike 1 punktide a, b ja c kohaseid meetmeid.

Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb kindlaks, et käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punkti c kohaselt määratud tähtaja jooksul, milleks on maksimaalselt kuus kuud, ei ole parandusmeedet võetud või et võetud meede ei ole asjakohane, ning pärast artikli 25 lõikes 3 osutatud asutustega konsulteerimist, võtab Väärtpaberiturujärelevalve tunnustamisotsuse tagasi.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve teavitab põhjendamatu viivituseta asjaomast kolmanda riigi pädevat asutust otsusest võtta tunnustatud keskse vastaspoole tunnustus tagasi.

4.   Artikli 25 lõikes 3 osutatud asutus, kes leiab, et üks lõikes 1 osutatud tingimustest on täidetud, võib paluda Väärtpaberiturujärelevalvel kontrollida, kas asjaomase tunnustatud keskse vastaspoole tunnustuse või tema teatava teenuse, tegevuse või finantsinstrumendi liigi tunnustuse tagasivõtmise tingimused on täidetud. Kui Väärtpaberiturujärelevalve otsustab asjaomase keskse vastaspoole tunnustust mitte tagasi võtta, esitab ta taotluse esitanud asutusele täielikud põhjendused.

Artikkel 25q

ESMA järelevalvemeetmed

1.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb vastavalt artikli 25i lõikele 5 kindlaks, et teise taseme keskne vastaspool on toime pannud mõne III lisas loetletud rikkumise, võtab ta vastu ühe või mitu järgmistest otsustest:

| a) | nõuab keskselt vastaspoolelt rikkumise lõpetamist; |
| --- | --- |

a)

nõuab keskselt vastaspoolelt rikkumise lõpetamist;

| b) | määrab trahvid vastavalt artiklile 25j; |
| --- | --- |

b)

määrab trahvid vastavalt artiklile 25j;

| c) | avaldab avalikud teadaanded; |
| --- | --- |

c)

avaldab avalikud teadaanded;

| d) | võtab kesksele vastaspoolele või tema teatavale teenusele, tegevusele või finantsinstrumendi liigile antud tunnustuse tagasi vastavalt artiklile 25p. |
| --- | --- |

d)

võtab kesksele vastaspoolele või tema teatavale teenusele, tegevusele või finantsinstrumendi liigile antud tunnustuse tagasi vastavalt artiklile 25p.

2.   Lõikes 1 osutatud otsuste tegemisel võtab Väärtpaberiturujärelevalve arvesse rikkumise laadi ja raskust, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:

| a) | rikkumise kestus ja sagedus; |
| --- | --- |

a)

rikkumise kestus ja sagedus;

| b) | kas rikkumine on toonud esile olulisi või süsteemseid puudusi keskse vastaspoole protseduurides või tema juhtimissüsteemides või sisekontrollis; |
| --- | --- |

b)

kas rikkumine on toonud esile olulisi või süsteemseid puudusi keskse vastaspoole protseduurides või tema juhtimissüsteemides või sisekontrollis;

| c) | kas rikkumine on tinginud finantskuriteo või seda hõlbustanud või on muul viisil sellega seostatav; |
| --- | --- |

c)

kas rikkumine on tinginud finantskuriteo või seda hõlbustanud või on muul viisil sellega seostatav;

| d) | kas rikkumine pandi toime tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu. |
| --- | --- |

d)

kas rikkumine pandi toime tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve teavitab põhjendamatu viivituseta asjaomast keskset vastaspoolt lõike 1 alusel vastu võetud mis tahes otsusest ning edastab selle otsuse asjaomastele kolmanda riigi pädevatele asutustele ja komisjonile. Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab iga sellise otsuse oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast otsuse vastuvõtmise kuupäeva.

Kui Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab esimese lõigu kohaselt oma otsuse, avalikustab ta ka asjaomase keskse vastaspoole õiguse see otsus edasi kaevata, asjakohasel juhul sellise edasikaebuse esitamise fakti, täpsustades, et edasikaebamine ei peata otsuse täitmist, ning samuti selle, et Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 lõikele 3.“

| 12) | Artikli 32 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „Pädeva asutuse hinnangule artikli 31 lõikes 2 ette nähtud teavituse ja artikli 31 lõikes 3 osutatud teabe kohta peab vastavalt artiklile 19 arvamust avaldama kolleegium.“ |
| --- | --- |

12)

Artikli 32 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Pädeva asutuse hinnangule artikli 31 lõikes 2 ette nähtud teavituse ja artikli 31 lõikes 3 osutatud teabe kohta peab vastavalt artiklile 19 arvamust avaldama kolleegium.“

| 13) | Artikli 35 lõike 1 viimane lõik asendatakse järgmisega:

  „Keskne vastaspool ei anna edasi riskijuhtimisega seotud peamisi tegevusi, välja arvatud juhul, kui pädev asutus sellise edasiandmise heaks kiidab. Pädeva asutuse kõnealuse otsuse kohta peab vastavalt artiklile 19 arvamust avaldama kolleegium.“ |
| --- | --- |

13)

Artikli 35 lõike 1 viimane lõik asendatakse järgmisega:

„Keskne vastaspool ei anna edasi riskijuhtimisega seotud peamisi tegevusi, välja arvatud juhul, kui pädev asutus sellise edasiandmise heaks kiidab. Pädeva asutuse kõnealuse otsuse kohta peab vastavalt artiklile 19 arvamust avaldama kolleegium.“

| 14) | Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Keskne vastaspool vaatab korrapäraselt läbi oma võimendustagatise nõuete, tagatisfondi maksete, tagatisnõuete ja muude riskikontrollimehhanismide arvutamiseks kasutatavad mudelid ja parameetrid. Keskne vastaspool teeb mudelitele rangeid ja sagedasi stressiteste, et hinnata nende vastupanuvõimet äärmuslikes, kuid usutavates turutingimustes, ning korraldab järelteste, et hinnata kasutatavate meetodite usaldusväärsust. Keskne vastaspool hangib sõltumatu kinnituse, teavitab oma pädevat asutust ja Väärtpaberiturujärelevalvet tehtud testide tulemustest ja peab enne mudelite või parameetrite olulist muutmist saama tulemuste kohta lõigetes 1a, 1b, 1c, 1d ja 1e käsitletud kinnituse.
  Kolleegium esitab vastuvõetud mudelite ja parameetrite ning nende oluliste muudatuste kohta järgmiste lõigete kohaselt arvamuse.
  Väärtpaberiturujärelevalve tagab stressitestide tulemusi puudutava teabe edastamise Euroopa järelevalveasutustele, EKPSile ja Ühtsele Kriisilahendusnõukogule, võimaldamaks neil hinnata finantsettevõtjate avatust riskile, kui keskne vastaspool ei täida oma kohustusi.“; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Keskne vastaspool vaatab korrapäraselt läbi oma võimendustagatise nõuete, tagatisfondi maksete, tagatisnõuete ja muude riskikontrollimehhanismide arvutamiseks kasutatavad mudelid ja parameetrid. Keskne vastaspool teeb mudelitele rangeid ja sagedasi stressiteste, et hinnata nende vastupanuvõimet äärmuslikes, kuid usutavates turutingimustes, ning korraldab järelteste, et hinnata kasutatavate meetodite usaldusväärsust. Keskne vastaspool hangib sõltumatu kinnituse, teavitab oma pädevat asutust ja Väärtpaberiturujärelevalvet tehtud testide tulemustest ja peab enne mudelite või parameetrite olulist muutmist saama tulemuste kohta lõigetes 1a, 1b, 1c, 1d ja 1e käsitletud kinnituse.

Kolleegium esitab vastuvõetud mudelite ja parameetrite ning nende oluliste muudatuste kohta järgmiste lõigete kohaselt arvamuse.

Väärtpaberiturujärelevalve tagab stressitestide tulemusi puudutava teabe edastamise Euroopa järelevalveasutustele, EKPSile ja Ühtsele Kriisilahendusnõukogule, võimaldamaks neil hinnata finantsettevõtjate avatust riskile, kui keskne vastaspool ei täida oma kohustusi.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:






  „1a. | Kui keskne vastaspool kavatseb oluliselt muuta lõikes 1 osutatud mudeleid või parameetreid, taotleb ta pädevalt asutuselt ja Väärtpaberiturujärelevalvelt kõnealuse muudatuse kinnitust. Keskne vastaspool lisab oma taotlusele kavandatud muudatust käsitleva sõltumatu kinnituse. Pädev asutus ja Väärtpaberiturujärelevalve kinnitavad kumbki kesksele vastaspoolele täieliku taotluse kättesaamist. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„1a.

Kui keskne vastaspool kavatseb oluliselt muuta lõikes 1 osutatud mudeleid või parameetreid, taotleb ta pädevalt asutuselt ja Väärtpaberiturujärelevalvelt kõnealuse muudatuse kinnitust. Keskne vastaspool lisab oma taotlusele kavandatud muudatust käsitleva sõltumatu kinnituse. Pädev asutus ja Väärtpaberiturujärelevalve kinnitavad kumbki kesksele vastaspoolele täieliku taotluse kättesaamist.

| 1b. | Pädev asutus ja Väärtpaberiturujärelevalve hindavad kumbki 50 tööpäeva jooksul pärast täielike taotluste saamist olulise muudatusega kaasnevaid riske ja esitavad oma aruanded artikli 18 kohaselt asutatud kolleegiumile. |
| --- | --- |

1b.

Pädev asutus ja Väärtpaberiturujärelevalve hindavad kumbki 50 tööpäeva jooksul pärast täielike taotluste saamist olulise muudatusega kaasnevaid riske ja esitavad oma aruanded artikli 18 kohaselt asutatud kolleegiumile.

| 1c. | Kolleegium võtab 30 tööpäeva jooksul pärast lõikes 1b osutatud aruannete saamist vastu enamuse arvamuse vastavalt artikli 19 lõikele 3. Olenemata lõike 1e kohasest esialgsest vastuvõtmisest ei või pädev asutus võtta vastu mudelite ja parameetrite oluliste muudatuste kinnitamise või kinnitamata jätmise otsust enne, kui kolleegium on arvamuse vastu võtnud, välja arvatud juhul, kui kolleegium ei ole arvamust tähtajaks vastu võtnud. |
| --- | --- |

1c.

Kolleegium võtab 30 tööpäeva jooksul pärast lõikes 1b osutatud aruannete saamist vastu enamuse arvamuse vastavalt artikli 19 lõikele 3. Olenemata lõike 1e kohasest esialgsest vastuvõtmisest ei või pädev asutus võtta vastu mudelite ja parameetrite oluliste muudatuste kinnitamise või kinnitamata jätmise otsust enne, kui kolleegium on arvamuse vastu võtnud, välja arvatud juhul, kui kolleegium ei ole arvamust tähtajaks vastu võtnud.

| 1d. | Pädev asutus ja Väärtpaberiturujärelevalve annavad kumbki kesksele vastaspoolele ja teineteisele 90 tööpäeva jooksul pärast lõikes 1a osutatud taotluste saamist igakülgselt põhjendades kirjalikult teada, kas nad kinnitavad kavandatud muudatuse või mitte. |
| --- | --- |

1d.

Pädev asutus ja Väärtpaberiturujärelevalve annavad kumbki kesksele vastaspoolele ja teineteisele 90 tööpäeva jooksul pärast lõikes 1a osutatud taotluste saamist igakülgselt põhjendades kirjalikult teada, kas nad kinnitavad kavandatud muudatuse või mitte.

| 1e. | Keskne vastaspool ei tohi lõikes 1 osutatud mudeleid või parameetreid oluliselt muuta enne pädevalt asutuselt ja Väärtpaberiturujärelevalvelt kinnituse saamist. Pädev asutus võib kokkuleppel Väärtpaberiturujärelevalvega lubada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kõnealuste mudelite või parameetrite olulised muudatused enne kinnitamist esialgselt vastu võtta.“; |
| --- | --- |

1e.

Keskne vastaspool ei tohi lõikes 1 osutatud mudeleid või parameetreid oluliselt muuta enne pädevalt asutuselt ja Väärtpaberiturujärelevalvelt kinnituse saamist. Pädev asutus võib kokkuleppel Väärtpaberiturujärelevalvega lubada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kõnealuste mudelite või parameetrite olulised muudatused enne kinnitamist esialgselt vastu võtta.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:






  „5. | Käesoleva artikli kohaldamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks töötab Väärtpaberiturujärelevalve pärast Pangandusjärelevalve, muude asjaomaste pädevate asutuste ja EKPSi liikmetega konsulteerimist välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse, millistel tingimustel on lõikes 1 osutatud mudelite ja parameetrite muudatused olulised.
  Väärtpaberiturujärelevalve esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 2. jaanuariks 2021.
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„5.

Käesoleva artikli kohaldamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks töötab Väärtpaberiturujärelevalve pärast Pangandusjärelevalve, muude asjaomaste pädevate asutuste ja EKPSi liikmetega konsulteerimist välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse, millistel tingimustel on lõikes 1 osutatud mudelite ja parameetrite muudatused olulised.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 2. jaanuariks 2021.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“

| 15) | Artiklit 82 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:






  „2. | Artikli 1 lõikes 6, artikli 4 lõikes 3a, artikli 25 lõikes 2a, artikli 25 lõikes 6a, artikli 25a lõikes 3, artikli 25d lõikes 3, artikli 25i lõikes 7, artiklis 25o, artikli 64 lõikes 7, artiklis 70, artikli 72 lõikes 3 ja artikli 85 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks. |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Artiklit 82 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„2.

Artikli 1 lõikes 6, artikli 4 lõikes 3a, artikli 25 lõikes 2a, artikli 25 lõikes 6a, artikli 25a lõikes 3, artikli 25d lõikes 3, artikli 25i lõikes 7, artiklis 25o, artikli 64 lõikes 7, artiklis 70, artikli 72 lõikes 3 ja artikli 85 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.

| 3. | Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 6, artikli 4 lõikes 3a, artikli 25 lõikes 2a, artikli 25 lõikes 6a, artikli 25a lõikes 3, artikli 25d lõikes 3, artikli 25filõikes 7, artiklis 25o, artikli 64 lõikes 7, artiklis 70, artikli 72 lõikes 3 ja artikli 85 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 6, artikli 4 lõikes 3a, artikli 25 lõikes 2a, artikli 25 lõikes 6a, artikli 25a lõikes 3, artikli 25d lõikes 3, artikli 25filõikes 7, artiklis 25o, artikli 64 lõikes 7, artiklis 70, artikli 72 lõikes 3 ja artikli 85 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas

| 4. | Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist püüab komisjon konsulteerida Väärtpaberiturujärelevalvega ja konsulteerib kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.“; |
| --- | --- |

4.

Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist püüab komisjon konsulteerida Väärtpaberiturujärelevalvega ja konsulteerib kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.“;

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:






  „6. | Artikli 1 lõike 6, artikli 4 lõike 3a, artikli 25 lõike 2a, artikli 25 lõike 6a, artikli 25a lõike 3, artikli 25d lõike 3, artikli 25i lõike 7, artikli 25o, artikli 64 lõike 7, artikli 70, artikli 72 lõike 3 ja artikli 85 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.

Artikli 1 lõike 6, artikli 4 lõike 3a, artikli 25 lõike 2a, artikli 25 lõike 6a, artikli 25a lõike 3, artikli 25d lõike 3, artikli 25i lõike 7, artikli 25o, artikli 64 lõike 7, artikli 70, artikli 72 lõike 3 ja artikli 85 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“

| 16) | Artiklisse 85 lisatakse järgmised lõiked:






  „6. | Väärtpaberiturujärelevalve esitab koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ning vastavalt artikli 24b lõikele 3 ja kokkuleppel kolmanda riigi sellise keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpankadega, kellele on adresseeritud artikli 25 lõike 2c teises lõigus osutatud rakendusakt, komisjonile aruande kõnealuse rakendusakti sätete kohaldamise kohta, hinnates eelkõige, kas liidule või ühele või mitmele liikmesriigile avalduvat finantsstabiilsusriski maandatakse piisavalt. Väärtpaberiturujärelevalve esitab oma aruande komisjonile 12 kuu jooksul alates kooskõlas artikli 25 lõike 2c neljanda lõigu punktis b kindlaksmääratud kohanemisperioodi lõpust. Emitendist keskpanga nõusolek käsitleb üksnes tema emiteeritavat vääringut ja mitte aruannet tervikuna.
  Komisjon koostab 12 kuu jooksul alates esimeses lõigus osutatud aruande edastamisest aruande kõnealuse rakendusakti sätete kohaldamise kohta. Komisjon esitab nimetatud aruande koos asjakohaste ettepanekutega Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- | --- |

16)

Artiklisse 85 lisatakse järgmised lõiked:

„6.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ning vastavalt artikli 24b lõikele 3 ja kokkuleppel kolmanda riigi sellise keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide kõikide liidu vääringute emitentidest keskpankadega, kellele on adresseeritud artikli 25 lõike 2c teises lõigus osutatud rakendusakt, komisjonile aruande kõnealuse rakendusakti sätete kohaldamise kohta, hinnates eelkõige, kas liidule või ühele või mitmele liikmesriigile avalduvat finantsstabiilsusriski maandatakse piisavalt. Väärtpaberiturujärelevalve esitab oma aruande komisjonile 12 kuu jooksul alates kooskõlas artikli 25 lõike 2c neljanda lõigu punktis b kindlaksmääratud kohanemisperioodi lõpust. Emitendist keskpanga nõusolek käsitleb üksnes tema emiteeritavat vääringut ja mitte aruannet tervikuna.

Komisjon koostab 12 kuu jooksul alates esimeses lõigus osutatud aruande edastamisest aruande kõnealuse rakendusakti sätete kohaldamise kohta. Komisjon esitab nimetatud aruande koos asjakohaste ettepanekutega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| 7. | Komisjon koostab hiljemalt 2. jaanuariks 2023 aruande, milles hinnatakse järgmise tulemuslikkust:






  a) | Väärtpaberiturujärelevalve, eelkõige kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee tegevus käesoleva määruse ühtse ja järjepideva kohaldamise edendamisel artiklis 22 osutatud pädevate asutuste ja artiklis 18 osutatud kolleegiumide hulgas; |
| --- | --- | --- |

7.

Komisjon koostab hiljemalt 2. jaanuariks 2023 aruande, milles hinnatakse järgmise tulemuslikkust:

a)

Väärtpaberiturujärelevalve, eelkõige kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee tegevus käesoleva määruse ühtse ja järjepideva kohaldamise edendamisel artiklis 22 osutatud pädevate asutuste ja artiklis 18 osutatud kolleegiumide hulgas;

| b) | kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise ja järelevalve raamistik; |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise ja järelevalve raamistik;

| c) | raamistik, millega tagatakse võrdsed võimalused artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte vahel ning samuti tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte ja artikli 25 kohaselt tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte vahel; |
| --- | --- |

c)

raamistik, millega tagatakse võrdsed võimalused artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte vahel ning samuti tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte ja artikli 25 kohaselt tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte vahel;

| d) | ülesannete jaotus Väärtpaberiturujärelevalve, pädevate asutuste ja emitentidest keskpankade vahel. |
| --- | --- |

d)

ülesannete jaotus Väärtpaberiturujärelevalve, pädevate asutuste ja emitentidest keskpankade vahel.

Komisjon esitab nimetatud aruande koos asjakohaste ettepanekutega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“

| 17) | Artiklisse 89 lisatakse järgmised lõiked:






  „3a. | Väärtpaberiturujärelevalve ei kasuta oma artikli 25 lõigetest 2a, 2b ja 2c tulenevaid õigusi kuni artikli 25 lõike 2a teises lõigus ja artikli 25a lõike 3 teises lõigus osutatud delegeeritud õigusakti jõustumise kuupäevani ning selliste kesksete vastaspoolte puhul, mille kohta Väärtpaberiturujärelevalve ei ole võtnud artikli 25 kohast tunnustamisotsust vastu enne 1. jaanuari 2020, kuni artikli 25 lõikes 6 osutatud asjaomase rakendusakti jõustumise kuupäevani. |
| --- | --- | --- |

17)

Artiklisse 89 lisatakse järgmised lõiked:

„3a.

Väärtpaberiturujärelevalve ei kasuta oma artikli 25 lõigetest 2a, 2b ja 2c tulenevaid õigusi kuni artikli 25 lõike 2a teises lõigus ja artikli 25a lõike 3 teises lõigus osutatud delegeeritud õigusakti jõustumise kuupäevani ning selliste kesksete vastaspoolte puhul, mille kohta Väärtpaberiturujärelevalve ei ole võtnud artikli 25 kohast tunnustamisotsust vastu enne 1. jaanuari 2020, kuni artikli 25 lõikes 6 osutatud asjaomase rakendusakti jõustumise kuupäevani.

| 3b. | Väärtpaberiturujärelevalve asutab artikli 25c kohaselt kõikide kesksete vastaspoolte jaoks, keda on tunnustatud artikli 25 kohaselt enne 1. jaanuari 2020, nelja kuu jooksul pärast artikli 25 lõike 2a teises lõigus osutatud delegeeritud õigusakti jõustumiskuupäeva kolleegiumi ning haldab seda kolleegiumi. |
| --- | --- |

3b.

Väärtpaberiturujärelevalve asutab artikli 25c kohaselt kõikide kesksete vastaspoolte jaoks, keda on tunnustatud artikli 25 kohaselt enne 1. jaanuari 2020, nelja kuu jooksul pärast artikli 25 lõike 2a teises lõigus osutatud delegeeritud õigusakti jõustumiskuupäeva kolleegiumi ning haldab seda kolleegiumi.

| 3c. | Väärtpaberiturujärelevalve vaatab artikli 25 lõike 1 kohaselt enne ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev] vastu võetud tunnustamisotsused vastavalt artikli 25 lõikele 5 läbi 18 kuu jooksul pärast artikli 25 lõike 2a teises lõigus ja artikli 25a lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakti jõustumist.
  Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud läbivaatamise põhjal kindlaks, et enne 1. jaanuari 2020 tunnustatud keskne vastaspool tuleks liigitada artikli 25 lõike 2a kohaselt teise taseme keskseks vastaspooleks, määrab Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase kohanemisperioodi, mis ei ületa 18 kuud ja mille jooksul peab keskne vastaspool täitma artikli 25 lõikes 2b osutatud nõuded. Väärtpaberiturujärelevalve võib keskse vastaspoole põhjendatud taotluse või liidus asutatud kliirivate liikmete järelevalve eest vastutava pädeva asutuse põhjendatud taotluse korral pikendada nimetatud kohanemisperioodi veel kuni kuus kuud, kui sellist pikendamist õigustavad erandlikud asjaolud ja liidus asutatud kliirivatele liikmetele avalduv mõju.“ |
| --- | --- |

3c.

Väärtpaberiturujärelevalve vaatab artikli 25 lõike 1 kohaselt enne ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev] vastu võetud tunnustamisotsused vastavalt artikli 25 lõikele 5 läbi 18 kuu jooksul pärast artikli 25 lõike 2a teises lõigus ja artikli 25a lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakti jõustumist.

Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud läbivaatamise põhjal kindlaks, et enne 1. jaanuari 2020 tunnustatud keskne vastaspool tuleks liigitada artikli 25 lõike 2a kohaselt teise taseme keskseks vastaspooleks, määrab Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase kohanemisperioodi, mis ei ületa 18 kuud ja mille jooksul peab keskne vastaspool täitma artikli 25 lõikes 2b osutatud nõuded. Väärtpaberiturujärelevalve võib keskse vastaspoole põhjendatud taotluse või liidus asutatud kliirivate liikmete järelevalve eest vastutava pädeva asutuse põhjendatud taotluse korral pikendada nimetatud kohanemisperioodi veel kuni kuus kuud, kui sellist pikendamist õigustavad erandlikud asjaolud ja liidus asutatud kliirivatele liikmetele avalduv mõju.“

| 18) | Artikkel 90 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 90
  Väärtpaberiturujärelevalve personal ja ressursid
  Väärtpaberiturujärelevalve hindab 2. jaanuariks 2022 personali- ja ressursivajadusi, mis tulenevad käesoleva määruse kohaste volituste ja ülesannete täitmisest, ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile selle kohta aruande.“ |
| --- | --- |

18)

Artikkel 90 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 90

Väärtpaberiturujärelevalve personal ja ressursid

Väärtpaberiturujärelevalve hindab 2. jaanuariks 2022 personali- ja ressursivajadusi, mis tulenevad käesoleva määruse kohaste volituste ja ülesannete täitmisest, ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile selle kohta aruande.“

| 19) | Käesoleva määruse lisas esitatud tekstid lisatakse III ja IV lisana. |
| --- | --- |

19)

Käesoleva määruse lisas esitatud tekstid lisatakse III ja IV lisana.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 23. oktoober 2019

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  ELT C 385, 15.11.2017, lk 3.

1

(2)  
  ELT C 434, 15.12.2017, lk 63.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 15. oktoobri 2019. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/834, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodite, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning nõuetega kauplemisteabehoidlatele (ELT L 141, 28.5.2019, lk 42).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

6

(7)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

7

(8)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

9

---

LISA

Järgmised tekstid lisatakse kui määruse (EL) nr 648/2012 III ja IV lisa.

„III LISA

Artikli 25j lõikes 1 osutatud rikkumiste loetelu

| I. | Kapitalinõuetega seotud rikkumised:






  a) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 16 lõiget 1, kui tal ei ole vähemalt 7,5 miljoni euro suurust püsivat ja olemasolevat algkapitali; |
| --- | --- | --- |

I.

Kapitalinõuetega seotud rikkumised:

a)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 16 lõiget 1, kui tal ei ole vähemalt 7,5 miljoni euro suurust püsivat ja olemasolevat algkapitali;

| b) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 16 lõiget 2, kui tal ei ole koos jaotamata kasumi ja reservidega kapitali, mis on proportsionaalne tema tegevustest tuleneva riskiga ja kogu aeg piisav, et tagada kõnealuste tegevuste nõuetekohane lõpetamine või restruktureerimine asjakohase aja jooksul ning keskse vastaspoole adekvaatne kaitse selliste krediidi-, vastaspoole, turu-, operatsiooni-, õiguslike ja äririskide vastu, mis ei ole artiklites 41–44 osutatud konkreetsete rahaliste vahenditega juba hõlmatud. |
| --- | --- |

b)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 16 lõiget 2, kui tal ei ole koos jaotamata kasumi ja reservidega kapitali, mis on proportsionaalne tema tegevustest tuleneva riskiga ja kogu aeg piisav, et tagada kõnealuste tegevuste nõuetekohane lõpetamine või restruktureerimine asjakohase aja jooksul ning keskse vastaspoole adekvaatne kaitse selliste krediidi-, vastaspoole, turu-, operatsiooni-, õiguslike ja äririskide vastu, mis ei ole artiklites 41–44 osutatud konkreetsete rahaliste vahenditega juba hõlmatud.

| II. | Organisatsiooniliste nõuete või huvide konfliktidega seotud rikkumised:






  a) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 1, kui tal ei ole kindlat juhtimiskorda, mis hõlmab täpselt määratletud, läbipaistvate ja sidusate vastutusaladega selget organisatsioonilist struktuuri, tõhusaid protseduure riskide või võimalike riskide tuvastamiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks ning piisavaid sisekontrollimeetmeid, sealhulgas usaldusväärset juhtimis- ja raamatupidamiskorda; |
| --- | --- | --- |

II.

Organisatsiooniliste nõuete või huvide konfliktidega seotud rikkumised:

a)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 1, kui tal ei ole kindlat juhtimiskorda, mis hõlmab täpselt määratletud, läbipaistvate ja sidusate vastutusaladega selget organisatsioonilist struktuuri, tõhusaid protseduure riskide või võimalike riskide tuvastamiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks ning piisavaid sisekontrollimeetmeid, sealhulgas usaldusväärset juhtimis- ja raamatupidamiskorda;

| b) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 2, kui ta ei võta vastu piisavalt tõhusaid põhimõtteid ja protseduure, millega tagatakse, et keskne vastaspool (sh tema juhid ja töötajad) täidab käesolevat määrust; |
| --- | --- |

b)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 2, kui ta ei võta vastu piisavalt tõhusaid põhimõtteid ja protseduure, millega tagatakse, et keskne vastaspool (sh tema juhid ja töötajad) täidab käesolevat määrust;

| c) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 3, kui tema organisatsiooniline struktuur ei ole selline, millega tagatakse, et teenuseid osutatakse ja tegevusi sooritatakse järjepidevalt ja korrektselt, või kui ta ei kasuta asjakohaseid ja proportsionaalseid süsteeme, ressursse ja protseduure; |
| --- | --- |

c)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 3, kui tema organisatsiooniline struktuur ei ole selline, millega tagatakse, et teenuseid osutatakse ja tegevusi sooritatakse järjepidevalt ja korrektselt, või kui ta ei kasuta asjakohaseid ja proportsionaalseid süsteeme, ressursse ja protseduure;

| d) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 4, kui ta ei eralda selgelt riskijuhtimisega seotud aruandluskohustust keskse vastaspoole muude tehingutega seotud aruandluskohustusest; |
| --- | --- |

d)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 4, kui ta ei eralda selgelt riskijuhtimisega seotud aruandluskohustust keskse vastaspoole muude tehingutega seotud aruandluskohustusest;

| e) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 5, kui ta ei võta vastu, ei rakenda ega säilita tasustamispoliitikat, millega edendatakse usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist ning millega ei looda stiimuleid riskistandardite lõdvendamiseks; |
| --- | --- |

e)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 5, kui ta ei võta vastu, ei rakenda ega säilita tasustamispoliitikat, millega edendatakse usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist ning millega ei looda stiimuleid riskistandardite lõdvendamiseks;

| f) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 6, kui tema IT-süsteemid ei ole sellised, mis sobivad keeruliste eri liiki teenuste osutamiseks ja tegevuste sooritamiseks selliselt, et tagatakse turvalisuse kõrge tase ning säilitatava teabe terviklikkus ja konfidentsiaalsus; |
| --- | --- |

f)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 6, kui tema IT-süsteemid ei ole sellised, mis sobivad keeruliste eri liiki teenuste osutamiseks ja tegevuste sooritamiseks selliselt, et tagatakse turvalisuse kõrge tase ning säilitatava teabe terviklikkus ja konfidentsiaalsus;

| g) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 7, kui ta ei tee oma juhtimiskorda, keskset vastaspoolt reguleerivaid norme või kliiriva liikme staatuse andmise kriteeriume avalikkusele tasuta kättesaadavaks; |
| --- | --- |

g)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 7, kui ta ei tee oma juhtimiskorda, keskset vastaspoolt reguleerivaid norme või kliiriva liikme staatuse andmise kriteeriume avalikkusele tasuta kättesaadavaks;

| h) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 8, kui teda ei auditeerita sageli ja sõltumatult või kui selliste auditite tulemusi ei edastata juhtorganile või ei tehta Väärtpaberiturujärelevalvele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

h)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 26 lõiget 8, kui teda ei auditeerita sageli ja sõltumatult või kui selliste auditite tulemusi ei edastata juhtorganile või ei tehta Väärtpaberiturujärelevalvele kättesaadavaks;

| i) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 27 lõiget 1 või artikli 27 lõike 2 teist lõiku, kui ta ei taga, et tema kõrgemal juhtkonnal ja juhtorgani liikmetel on piisavalt hea reputatsioon ja piisavad kogemused, et tagada keskse vastaspoole kindel ja usaldusväärne juhtimine; |
| --- | --- |

i)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 27 lõiget 1 või artikli 27 lõike 2 teist lõiku, kui ta ei taga, et tema kõrgemal juhtkonnal ja juhtorgani liikmetel on piisavalt hea reputatsioon ja piisavad kogemused, et tagada keskse vastaspoole kindel ja usaldusväärne juhtimine;

| j) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 27 lõiget 2, kui ta ei taga, et tema juhtorgani liikmetest vähemalt üks kolmandik (kuid mitte vähem kui kaks liiget) on sõltumatud liikmed, või kui ta ei kutsu kliirivate liikmete klientide esindajaid juhtorgani koosolekutele, kus arutatakse artiklite 38 ja 39 kohaldamisalasse kuuluvaid küsimusi, või kui ta seob juhtorgani sõltumatute ja muude tegevjuhtkonda mittekuuluvate liikmete tasustamise keskse vastaspoole majandustulemustega; |
| --- | --- |

j)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 27 lõiget 2, kui ta ei taga, et tema juhtorgani liikmetest vähemalt üks kolmandik (kuid mitte vähem kui kaks liiget) on sõltumatud liikmed, või kui ta ei kutsu kliirivate liikmete klientide esindajaid juhtorgani koosolekutele, kus arutatakse artiklite 38 ja 39 kohaldamisalasse kuuluvaid küsimusi, või kui ta seob juhtorgani sõltumatute ja muude tegevjuhtkonda mittekuuluvate liikmete tasustamise keskse vastaspoole majandustulemustega;

| k) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 27 lõiget 3, kui ta ei määra selgelt kindlaks juhtorgani ülesandeid ja kohustusi või ei tee Väärtpaberiturujärelevalvele või audiitoritele kättesaadavaks juhtorgani koosolekute protokolle; |
| --- | --- |

k)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 27 lõiget 3, kui ta ei määra selgelt kindlaks juhtorgani ülesandeid ja kohustusi või ei tee Väärtpaberiturujärelevalvele või audiitoritele kättesaadavaks juhtorgani koosolekute protokolle;

| l) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 28 lõiget 1, kui ta ei moodusta riskikomiteed või see ei koosne tema kliirivate liikmete esindajatest, juhtorgani sõltumatutest liikmetest ja tema klientide esindajatest või ta moodustab riskikomitee selliselt, et ühel nendest esindajate rühmadest on riskikomitees arvuline ülekaal, või ta ei esita Väärtpaberiturujärelevalvele nõudmise korral nõuetekohast teavet riskikomitee tegevuse ja otsuste kohta; |
| --- | --- |

l)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 28 lõiget 1, kui ta ei moodusta riskikomiteed või see ei koosne tema kliirivate liikmete esindajatest, juhtorgani sõltumatutest liikmetest ja tema klientide esindajatest või ta moodustab riskikomitee selliselt, et ühel nendest esindajate rühmadest on riskikomitees arvuline ülekaal, või ta ei esita Väärtpaberiturujärelevalvele nõudmise korral nõuetekohast teavet riskikomitee tegevuse ja otsuste kohta;

| m) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 28 lõiget 2, kui ta ei määra selgelt kindlaks riskikomitee pädevust, sõltumatust tagavat juhtimiskorda, riskikomitee tegevuskorda, riskikomitee liikmeks sobivuse kriteeriume ja liikmete valimise korda või ei avalikusta kõnealust juhtimiskorda või ei määra kindlaks, et riskikomitee eesistuja on juhtorgani sõltumatu liige ning et riskikomitee annab juhtorganile vahetult aru ja korraldab korrapäraselt koosolekuid; |
| --- | --- |

m)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 28 lõiget 2, kui ta ei määra selgelt kindlaks riskikomitee pädevust, sõltumatust tagavat juhtimiskorda, riskikomitee tegevuskorda, riskikomitee liikmeks sobivuse kriteeriume ja liikmete valimise korda või ei avalikusta kõnealust juhtimiskorda või ei määra kindlaks, et riskikomitee eesistuja on juhtorgani sõltumatu liige ning et riskikomitee annab juhtorganile vahetult aru ja korraldab korrapäraselt koosolekuid;

| n) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 28 lõiget 3, kui ta ei luba riskikomiteel anda juhtorganile nõu keskse vastaspoole riskijuhtimist mõjutada võiva mis tahes tegevuse kohta või kui ta ei tee keskse vastaspoole riskijuhtimist eriolukorras mõjutavate sündmuste puhul mõistlikke jõupingutusi riskikomiteega konsulteerimiseks; |
| --- | --- |

n)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 28 lõiget 3, kui ta ei luba riskikomiteel anda juhtorganile nõu keskse vastaspoole riskijuhtimist mõjutada võiva mis tahes tegevuse kohta või kui ta ei tee keskse vastaspoole riskijuhtimist eriolukorras mõjutavate sündmuste puhul mõistlikke jõupingutusi riskikomiteega konsulteerimiseks;

| o) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 28 lõiget 5, kui ta ei teavita Väärtpaberiturujärelevalvet kohe juhtorgani mis tahes otsustest mitte järgida riskikomitee nõuannet; |
| --- | --- |

o)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 28 lõiget 5, kui ta ei teavita Väärtpaberiturujärelevalvet kohe juhtorgani mis tahes otsustest mitte järgida riskikomitee nõuannet;

| p) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 29 lõiget 1, kui ta ei säilita vähemalt kümme aastat kõiki nõutavaid dokumente oma osutatud teenuste ja sooritatud tegevuste kohta, et Väärtpaberiturujärelevalve saaks jälgida, kas keskne vastaspool täidab käesolevat määrust; |
| --- | --- |

p)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 29 lõiget 1, kui ta ei säilita vähemalt kümme aastat kõiki nõutavaid dokumente oma osutatud teenuste ja sooritatud tegevuste kohta, et Väärtpaberiturujärelevalve saaks jälgida, kas keskne vastaspool täidab käesolevat määrust;

| q) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 29 lõiget 2, kui ta ei säilita vähemalt kümme aastat pärast lepingu lõpetamist kogu teavet kõikide tema töödeldud lepingute kohta sellisel viisil, et on võimalik teha kindlaks tehingu algtingimused enne asjaomase keskse vastaspoole poolt kliirimist; |
| --- | --- |

q)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 29 lõiget 2, kui ta ei säilita vähemalt kümme aastat pärast lepingu lõpetamist kogu teavet kõikide tema töödeldud lepingute kohta sellisel viisil, et on võimalik teha kindlaks tehingu algtingimused enne asjaomase keskse vastaspoole poolt kliirimist;

| r) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 29 lõiget 3, kui ta ei tee taotluse korral Väärtpaberiturujärelevalvele ja EKPSi asjaomastele liikmetele kättesaadavaks artikli 29 lõigetes 1 ja 2 osutatud dokumente ja teavet või kogu teavet kliiritud lepingute positsioonide kohta, olenemata kauplemiskohast, kus tehingud tehti; |
| --- | --- |

r)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 29 lõiget 3, kui ta ei tee taotluse korral Väärtpaberiturujärelevalvele ja EKPSi asjaomastele liikmetele kättesaadavaks artikli 29 lõigetes 1 ja 2 osutatud dokumente ja teavet või kogu teavet kliiritud lepingute positsioonide kohta, olenemata kauplemiskohast, kus tehingud tehti;

| s) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 30 lõiget 1, kui ta ei teata Väärtpaberiturujärelevalvele olulist osalust omavate aktsionäride või liikmete nimesid või nende osaluse suurust, olenemata sellest, kas nende osalus on otsene või kaudne või kas nad on füüsilised või juriidilised isikud, või esitab selle kohta ebaõige või ebatäieliku teabe; |
| --- | --- |

s)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 30 lõiget 1, kui ta ei teata Väärtpaberiturujärelevalvele olulist osalust omavate aktsionäride või liikmete nimesid või nende osaluse suurust, olenemata sellest, kas nende osalus on otsene või kaudne või kas nad on füüsilised või juriidilised isikud, või esitab selle kohta ebaõige või ebatäieliku teabe;

| t) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 30 lõiget 4, kui ta võimaldab artikli 30 lõikes 1 osutatud isikutel avaldada mõju, mis on tõenäoliselt vastuolus keskse vastaspoole kindla ja usaldusväärse juhtimisega; |
| --- | --- |

t)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 30 lõiget 4, kui ta võimaldab artikli 30 lõikes 1 osutatud isikutel avaldada mõju, mis on tõenäoliselt vastuolus keskse vastaspoole kindla ja usaldusväärse juhtimisega;

| u) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 31 lõiget 1, kui ta ei teavita Väärtpaberiturujärelevalvet juhtimises tehtavatest muudatustest või esitab selle kohta ebaõiget või ebatäielikku teavet ega esita Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teavet, mis on vajalik, et hinnata, kas artikli 27 lõike 1 või artikli 27 lõike 2 teise lõigu nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

u)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 31 lõiget 1, kui ta ei teavita Väärtpaberiturujärelevalvet juhtimises tehtavatest muudatustest või esitab selle kohta ebaõiget või ebatäielikku teavet ega esita Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teavet, mis on vajalik, et hinnata, kas artikli 27 lõike 1 või artikli 27 lõike 2 teise lõigu nõuded on täidetud;

| v) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 33 lõiget 1, kui tal ei ole kirjalikke ning tõhusaid organisatsioonilist ja halduskorda käsitlevaid norme, et tuvastada ja lahendada võimalikud huvide konfliktid, millesse on ühelt poolt kaasatud tema ise, sh tema juhid, töötajad või mis tahes sellised isikud, kellel on nende üle otsene või kaudne kontroll või nendega märkimisväärne seos, ning teiselt poolt kliirivad liikmed või nende kliendid, kellest keskne vastaspool on teadlik, või kui ta ei taga ega rakenda võimalike huvide konfliktide lahendamiseks nõuetekohast menetlust; |
| --- | --- |

v)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 33 lõiget 1, kui tal ei ole kirjalikke ning tõhusaid organisatsioonilist ja halduskorda käsitlevaid norme, et tuvastada ja lahendada võimalikud huvide konfliktid, millesse on ühelt poolt kaasatud tema ise, sh tema juhid, töötajad või mis tahes sellised isikud, kellel on nende üle otsene või kaudne kontroll või nendega märkimisväärne seos, ning teiselt poolt kliirivad liikmed või nende kliendid, kellest keskne vastaspool on teadlik, või kui ta ei taga ega rakenda võimalike huvide konfliktide lahendamiseks nõuetekohast menetlust;

| w) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 33 lõiget 2, kui ta, juhul kui tema huvide konfliktide lahendamise organisatsiooniline või halduskord ei ole piisav, et küllaldase kindlusega tagada kliiriva liikme või kliendi huvide kahjustamise ohu vältimine, ei avalikusta kliirivale liikmele või tema kliendile (kui kõnealune klient on kesksele vastaspoolele teada) enne asjaomase kliiriva liikme tehtavate uute tehingute aktsepteerimist selgel kujul huvide konfliktide üldist laadi või allikat; |
| --- | --- |

w)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 33 lõiget 2, kui ta, juhul kui tema huvide konfliktide lahendamise organisatsiooniline või halduskord ei ole piisav, et küllaldase kindlusega tagada kliiriva liikme või kliendi huvide kahjustamise ohu vältimine, ei avalikusta kliirivale liikmele või tema kliendile (kui kõnealune klient on kesksele vastaspoolele teada) enne asjaomase kliiriva liikme tehtavate uute tehingute aktsepteerimist selgel kujul huvide konfliktide üldist laadi või allikat;

| x) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 33 lõiget 3, kui ta ei käsitle oma kirjalikus korras olukorda, millest ta on teadlik või peaks teadlik olema ja mis võib tekitada huvide konflikti tingituna teiste selliste ettevõtjate struktuurist ja äritegevusest, kellega tal on ema- või tütarettevõtja suhe; |
| --- | --- |

x)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 33 lõiget 3, kui ta ei käsitle oma kirjalikus korras olukorda, millest ta on teadlik või peaks teadlik olema ja mis võib tekitada huvide konflikti tingituna teiste selliste ettevõtjate struktuurist ja äritegevusest, kellega tal on ema- või tütarettevõtja suhe;

| y) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 33 lõiget 5, kui ta ei võta kõiki mõistlikke abinõusid, et hoida ära tema süsteemides hoitava teabe kuritarvitamine, või ei hoia ära kõnealuse teabe kasutamist muul äriotstarbel või keskse vastaspoole juures säilitatava konfidentsiaalse teabe äriotstarbel kasutamist sellise füüsilise isiku poolt, kellel on keskse vastaspoolega märkimisväärne seos, või sellise juriidilise isiku poolt, kellel on keskse vastaspoolega ema- või tütarettevõtja suhe, v.a juhul, kui klient, kellele see konfidentsiaalne teave kuulub, on eelnevalt andnud oma nõusoleku; |
| --- | --- |

y)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 33 lõiget 5, kui ta ei võta kõiki mõistlikke abinõusid, et hoida ära tema süsteemides hoitava teabe kuritarvitamine, või ei hoia ära kõnealuse teabe kasutamist muul äriotstarbel või keskse vastaspoole juures säilitatava konfidentsiaalse teabe äriotstarbel kasutamist sellise füüsilise isiku poolt, kellel on keskse vastaspoolega märkimisväärne seos, või sellise juriidilise isiku poolt, kellel on keskse vastaspoolega ema- või tütarettevõtja suhe, v.a juhul, kui klient, kellele see konfidentsiaalne teave kuulub, on eelnevalt andnud oma nõusoleku;

| z) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 36 lõiget 1, kui ta ei käitu ausalt ja professionaalselt kooskõlas oma kliirivate liikmete ja nende klientide parimate huvidega; |
| --- | --- |

z)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 36 lõiget 1, kui ta ei käitu ausalt ja professionaalselt kooskõlas oma kliirivate liikmete ja nende klientide parimate huvidega;

| aa) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 36 lõiget 2, kui ta ei kasuta kaebuste kiireks lahendamiseks arusaadavaid, läbipaistvaid ja õiglaseid norme; |
| --- | --- |

aa)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 36 lõiget 2, kui ta ei kasuta kaebuste kiireks lahendamiseks arusaadavaid, läbipaistvaid ja õiglaseid norme;

| ab) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 37 lõiget 1 või lõiget 2, kui ta pidevalt kohaldab diskrimineerivaid, mitteläbipaistvaid ja subjektiivseid vastuvõtukriteeriume või muul moel ei suuda tagada pidevalt ausat ja avatud juurdepääsu kesksele vastaspoolele või ei suuda pidevalt tagada, et tema kliirivatel liikmetel on piisavalt rahalisi vahendeid ja nende tegevussuutlikkus on piisav, et täita keskses vastaspooles osalemisega kaasnevad kohustused, või ei kontrolli kord aastas põhjalikult, kas tema kliirivad liikmed nõudeid täidavad; |
| --- | --- |

ab)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 37 lõiget 1 või lõiget 2, kui ta pidevalt kohaldab diskrimineerivaid, mitteläbipaistvaid ja subjektiivseid vastuvõtukriteeriume või muul moel ei suuda tagada pidevalt ausat ja avatud juurdepääsu kesksele vastaspoolele või ei suuda pidevalt tagada, et tema kliirivatel liikmetel on piisavalt rahalisi vahendeid ja nende tegevussuutlikkus on piisav, et täita keskses vastaspooles osalemisega kaasnevad kohustused, või ei kontrolli kord aastas põhjalikult, kas tema kliirivad liikmed nõudeid täidavad;

| ac) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 37 lõiget 4, kui ta ei kehtesta objektiivset ja läbipaistvat korda, mille kohaselt peatatakse artikli 37 lõike 1 kohastele kriteeriumidele mittevastavate kliirivate liikmete liikmesus ja lõpetatakse see nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

ac)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 37 lõiget 4, kui ta ei kehtesta objektiivset ja läbipaistvat korda, mille kohaselt peatatakse artikli 37 lõike 1 kohastele kriteeriumidele mittevastavate kliirivate liikmete liikmesus ja lõpetatakse see nõuetekohaselt;

| ad) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 37 lõiget 5, kui ta keeldub artikli 37 lõikes 1 osutatud kriteeriume täitvale kliirivale liikmele juurdepääsu andmisest, välja arvatud juhul, kui ta seda kirjalikult nõuetekohaselt põhjendab, lähtudes põhjalikust riskianalüüsist; |
| --- | --- |

ad)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 37 lõiget 5, kui ta keeldub artikli 37 lõikes 1 osutatud kriteeriume täitvale kliirivale liikmele juurdepääsu andmisest, välja arvatud juhul, kui ta seda kirjalikult nõuetekohaselt põhjendab, lähtudes põhjalikust riskianalüüsist;

| ae) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 1, kui ta ei võimalda oma kliirivate liikmete klientidele eraldi juurdepääsu konkreetsetele osutatavatele teenustele; |
| --- | --- |

ae)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 1, kui ta ei võimalda oma kliirivate liikmete klientidele eraldi juurdepääsu konkreetsetele osutatavatele teenustele;

| af) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 39 lõiget 7, kui ta ei paku nimetatud lõikes osutatud eristamise eri tasemeid mõistlikel ärilistel tingimustel. |
| --- | --- |

af)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 39 lõiget 7, kui ta ei paku nimetatud lõikes osutatud eristamise eri tasemeid mõistlikel ärilistel tingimustel.

| III. | Tegevusnõuetega seotud rikkumised:






  a) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 34 lõiget 1, kui ta ei kehtesta, rakenda ega säilita asjakohast talitluspidevuse kava ja avariitaastekava, mille eesmärk on tagada keskse vastaspoole funktsioonide säilitamine, tema tegevuse kiire taastamine ja kohustuste täitmine, võimaldades vähemalt taastada katkestuse korral kõik tehingud, et keskne vastaspool saaks jätkata toimimist kindlalt ja viia arveldamise lõpule kavandatud kuupäeval; |
| --- | --- | --- |

III.

Tegevusnõuetega seotud rikkumised:

a)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 34 lõiget 1, kui ta ei kehtesta, rakenda ega säilita asjakohast talitluspidevuse kava ja avariitaastekava, mille eesmärk on tagada keskse vastaspoole funktsioonide säilitamine, tema tegevuse kiire taastamine ja kohustuste täitmine, võimaldades vähemalt taastada katkestuse korral kõik tehingud, et keskne vastaspool saaks jätkata toimimist kindlalt ja viia arveldamise lõpule kavandatud kuupäeval;

| b) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 34 lõiget 2, kui ta ei kehtesta, rakenda ega säilita asjakohast protseduuri, mis tagab õigeaegselt ja nõuetekohaselt klientide ja kliirivate liikmete vara ja positsioonidega arveldamise või vara ja positsioonide ülekandmise artikli 25 kohase otsuse alusel tunnustuse kehtetuks tunnistamise korral; |
| --- | --- |

b)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 34 lõiget 2, kui ta ei kehtesta, rakenda ega säilita asjakohast protseduuri, mis tagab õigeaegselt ja nõuetekohaselt klientide ja kliirivate liikmete vara ja positsioonidega arveldamise või vara ja positsioonide ülekandmise artikli 25 kohase otsuse alusel tunnustuse kehtetuks tunnistamise korral;

| c) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 35 lõike 1 teist lõiku, kui ta annab edasi oma riskijuhtimisega seotud peamised tegevused ilma ESMA heakskiiduta; |
| --- | --- |

c)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 35 lõike 1 teist lõiku, kui ta annab edasi oma riskijuhtimisega seotud peamised tegevused ilma ESMA heakskiiduta;

| d) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 39 lõiget 1, kui ta ei säilita eraldi andmeid ega pea eraldi kontosid, mis võimaldavad tal igal ajal ja viivitamata eristada keskse vastaspoole kontodel ühe kliiriva liikme nimel ja arvel hoitavaid varasid ja positsioone teise kliiriva liikme nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest ning tema enda varadest; |
| --- | --- |

d)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 39 lõiget 1, kui ta ei säilita eraldi andmeid ega pea eraldi kontosid, mis võimaldavad tal igal ajal ja viivitamata eristada keskse vastaspoole kontodel ühe kliiriva liikme nimel ja arvel hoitavaid varasid ja positsioone teise kliiriva liikme nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest ning tema enda varadest;

| e) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 39 lõiget 2, kui ta ei paku või vastava taotluse korral ei võimalda eraldi andmete säilitamist ja eraldi kontode pidamist, et iga kliiriv liige saaks eristada keskse vastaspoole kontodel hoitavaid asjaomase kliiriva liikme varasid ja positsioone tema klientide nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest; |
| --- | --- |

e)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 39 lõiget 2, kui ta ei paku või vastava taotluse korral ei võimalda eraldi andmete säilitamist ja eraldi kontode pidamist, et iga kliiriv liige saaks eristada keskse vastaspoole kontodel hoitavaid asjaomase kliiriva liikme varasid ja positsioone tema klientide nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest;

| f) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 39 lõiget 3, kui ta ei paku või vastava taotluse korral ei võimalda eraldi andmete säilitamist ja eraldi kontode pidamist, et iga kliiriv liige saaks keskse vastaspoole kontodel eristada ühe kliendi nimel ja arvel hoitavaid varasid ja positsioone teiste klientide nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest, või kui ta taotluse korral ei paku oma kliirivatele liikmetele võimalust avada rohkem kontosid nende enda nimel või nende klientide nimel ja arvel; |
| --- | --- |

f)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 39 lõiget 3, kui ta ei paku või vastava taotluse korral ei võimalda eraldi andmete säilitamist ja eraldi kontode pidamist, et iga kliiriv liige saaks keskse vastaspoole kontodel eristada ühe kliendi nimel ja arvel hoitavaid varasid ja positsioone teiste klientide nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest, või kui ta taotluse korral ei paku oma kliirivatele liikmetele võimalust avada rohkem kontosid nende enda nimel või nende klientide nimel ja arvel;

| g) | teise taseme keskne vastaspool rikub artiklit 40, kui ta ei mõõda ega hinda peaaegu reaalajas oma likviidsus- ja krediidiriski positsiooni iga kliiriva liikme ja vajaduse korral teise sellise keskse vastaspoole suhtes, kellega ta on sõlminud koostalitluskokkuleppe, või kui tal ei ole juurdepääsu hinnakujunduse allikatele, et tõhusalt mõõta oma riskipositsioone mõistlikest kuludest lähtuvalt; |
| --- | --- |

g)

teise taseme keskne vastaspool rikub artiklit 40, kui ta ei mõõda ega hinda peaaegu reaalajas oma likviidsus- ja krediidiriski positsiooni iga kliiriva liikme ja vajaduse korral teise sellise keskse vastaspoole suhtes, kellega ta on sõlminud koostalitluskokkuleppe, või kui tal ei ole juurdepääsu hinnakujunduse allikatele, et tõhusalt mõõta oma riskipositsioone mõistlikest kuludest lähtuvalt;

| h) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 41 lõiget 1, kui ta oma krediidiriski positsioonide piiramiseks ei kehtesta kliirivatele liikmetele või vajaduse korral koostalitluskokkulepetega hõlmatud kesksetele vastaspooltele võimendustagatisi ega nõua nende seadmist või kui kehtestatud või nõutud tagatised ei ole piisavad, et katta võimalikke riske, mis keskse vastaspoole hinnangul võivad asjaomaste positsioonide likvideerimiseni ilmneda, või katta kahjud, mis on tingitud vähemalt 99 % riskipositsioonide muutusest teatava aja jooksul, või tagada, et keskne vastaspool hangiks kõikidelt oma kliirivatelt liikmetelt ja vajaduse korral kõikidelt kesksetelt vastaspooltelt, kellega on sõlmitud koostalitluskokkulepped, vähemalt kord päevas tagatised, et täies ulatuses katta oma riskipositsioonid, või need tagatised ei ole piisavad, et arvestada vajaduse korral mis tahes võimalikku protsüklilist mõju; |
| --- | --- |

h)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 41 lõiget 1, kui ta oma krediidiriski positsioonide piiramiseks ei kehtesta kliirivatele liikmetele või vajaduse korral koostalitluskokkulepetega hõlmatud kesksetele vastaspooltele võimendustagatisi ega nõua nende seadmist või kui kehtestatud või nõutud tagatised ei ole piisavad, et katta võimalikke riske, mis keskse vastaspoole hinnangul võivad asjaomaste positsioonide likvideerimiseni ilmneda, või katta kahjud, mis on tingitud vähemalt 99 % riskipositsioonide muutusest teatava aja jooksul, või tagada, et keskne vastaspool hangiks kõikidelt oma kliirivatelt liikmetelt ja vajaduse korral kõikidelt kesksetelt vastaspooltelt, kellega on sõlmitud koostalitluskokkulepped, vähemalt kord päevas tagatised, et täies ulatuses katta oma riskipositsioonid, või need tagatised ei ole piisavad, et arvestada vajaduse korral mis tahes võimalikku protsüklilist mõju;

| i) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 41 lõiget 2, kui ta ei võta võimendustagatise nõuete kehtestamiseks vastu mudeleid ja parameetreid, mis kajastavad kliiritavate toodete riskitunnuseid ja mille puhul võetakse arvesse tagatiste seadmise nõudmise intervalli, turulikviidsust ning muutuste võimalikkust tehingu kestuse jooksul; |
| --- | --- |

i)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 41 lõiget 2, kui ta ei võta võimendustagatise nõuete kehtestamiseks vastu mudeleid ja parameetreid, mis kajastavad kliiritavate toodete riskitunnuseid ja mille puhul võetakse arvesse tagatiste seadmise nõudmise intervalli, turulikviidsust ning muutuste võimalikkust tehingu kestuse jooksul;

| j) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 41 lõiget 3, kui ta ei näe ette võimendustagatist ega nõua selle seadmist päevasiseselt, ent hiljemalt siis, kui ületatakse eelnevalt kindlaksmääratud künniseid; |
| --- | --- |

j)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 41 lõiget 3, kui ta ei näe ette võimendustagatist ega nõua selle seadmist päevasiseselt, ent hiljemalt siis, kui ületatakse eelnevalt kindlaksmääratud künniseid;

| k) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 42 lõiget 3, kui ta ei moodusta tagatisfondi, mis võimaldab kesksel vastaspoolel ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes tulla toime vähemalt siis, kui kliiriv liige, kelle krediidiriskile ta on kõige rohkem avatud, või suuruselt teise ja kolmanda riskipositsiooniga kliirivad liikmed, kui nendega seotud krediidiriskide summa on suurem, ei täida oma lepingulisi kohustusi, või kui ta ei tööta välja stsenaariume, mis hõlmavad nende turgude kõige suurema volatiilsusega perioode, kus keskne vastaspool teenuseid osutab, ning mitut võimalikku tulevast stsenaariumi, milles võetakse arvesse finantsinstrumentide ootamatut müüki ja turu likviidsuse kiiret vähenemist; |
| --- | --- |

k)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 42 lõiget 3, kui ta ei moodusta tagatisfondi, mis võimaldab kesksel vastaspoolel ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes tulla toime vähemalt siis, kui kliiriv liige, kelle krediidiriskile ta on kõige rohkem avatud, või suuruselt teise ja kolmanda riskipositsiooniga kliirivad liikmed, kui nendega seotud krediidiriskide summa on suurem, ei täida oma lepingulisi kohustusi, või kui ta ei tööta välja stsenaariume, mis hõlmavad nende turgude kõige suurema volatiilsusega perioode, kus keskne vastaspool teenuseid osutab, ning mitut võimalikku tulevast stsenaariumi, milles võetakse arvesse finantsinstrumentide ootamatut müüki ja turu likviidsuse kiiret vähenemist;

| l) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 43 lõiget 2, kui tema artiklis 42 osutatud tagatisfond ja artikli 43 lõikes 1 osutatud muud rahalised vahendid ei võimalda tal igal ajal toime tulla kahe kõige suurema riskipositsiooniga kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisega ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes; |
| --- | --- |

l)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 43 lõiget 2, kui tema artiklis 42 osutatud tagatisfond ja artikli 43 lõikes 1 osutatud muud rahalised vahendid ei võimalda tal igal ajal toime tulla kahe kõige suurema riskipositsiooniga kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisega ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes;

| m) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 44 lõiget 1, kui tal ei ole igal ajal juurdepääsu piisavale likviidsusele, et pakkuda oma teenuseid ja sooritada tegevusi, või kui ta ei mõõda oma võimalikku likviidsusvajadust iga päev; |
| --- | --- |

m)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 44 lõiget 1, kui tal ei ole igal ajal juurdepääsu piisavale likviidsusele, et pakkuda oma teenuseid ja sooritada tegevusi, või kui ta ei mõõda oma võimalikku likviidsusvajadust iga päev;

| n) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 45 lõikeid 1, 2 ja 3, kui ta ei kasuta kahju katmiseks kõigepealt selle kliiriva liikme antud tagatisi, kes ei täida oma lepingulisi kohustusi, ja alles siis muid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

n)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 45 lõikeid 1, 2 ja 3, kui ta ei kasuta kahju katmiseks kõigepealt selle kliiriva liikme antud tagatisi, kes ei täida oma lepingulisi kohustusi, ja alles siis muid rahalisi vahendeid;

| o) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 45 lõiget 4, kui ta ei kasuta selleks otstarbeks määratud omavahendeid enne kohustusi täitvate kliirivate liikmete poolt tagatisfondi tehtud maksete kasutamist; |
| --- | --- |

o)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 45 lõiget 4, kui ta ei kasuta selleks otstarbeks määratud omavahendeid enne kohustusi täitvate kliirivate liikmete poolt tagatisfondi tehtud maksete kasutamist;

| p) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 46 lõiget 1, kui ta aktsepteerib oma kliirivate liikmete esialgse ja püsiva riskipositsiooni katmiseks muid tagatisi peale väga likviidsete tagatiste, mille krediidi- ja tururisk on minimaalne, kui sellised muud tagatised ei ole komisjoni poolt artikli 46 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaselt lubatud; |
| --- | --- |

p)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 46 lõiget 1, kui ta aktsepteerib oma kliirivate liikmete esialgse ja püsiva riskipositsiooni katmiseks muid tagatisi peale väga likviidsete tagatiste, mille krediidi- ja tururisk on minimaalne, kui sellised muud tagatised ei ole komisjoni poolt artikli 46 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaselt lubatud;

| q) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 47 lõiget 1, kui investeerib oma rahalisi vahendeid muudesse kui üksnes rahasse või väga likviidsetesse finantsinstrumentidesse, mille turu- ja krediidirisk on minimaalne ning mida on võimalik minimaalse ebasoodsa hinnaefektiga kiiresti likvideerida; |
| --- | --- |

q)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 47 lõiget 1, kui investeerib oma rahalisi vahendeid muudesse kui üksnes rahasse või väga likviidsetesse finantsinstrumentidesse, mille turu- ja krediidirisk on minimaalne ning mida on võimalik minimaalse ebasoodsa hinnaefektiga kiiresti likvideerida;

| r) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 47 lõiget 3, kui ta ei anna tagatisvarana või tagatisfondi maksetena esitatud finantsinstrumente võimaluse korral hoiule väärtpaberiarveldussüsteemide korraldajatele, kes tagavad kõnealuste finantsinstrumentide täieliku kaitse, või kui ta ei kasuta muid volitatud finantsasutustega sõlmitud kõrge turvalisusega kokkuleppeid; |
| --- | --- |

r)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 47 lõiget 3, kui ta ei anna tagatisvarana või tagatisfondi maksetena esitatud finantsinstrumente võimaluse korral hoiule väärtpaberiarveldussüsteemide korraldajatele, kes tagavad kõnealuste finantsinstrumentide täieliku kaitse, või kui ta ei kasuta muid volitatud finantsasutustega sõlmitud kõrge turvalisusega kokkuleppeid;

| s) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 47 lõiget 4, kui ta ei hoiusta raha volitatud finantsasutustes kõrge turvalisusega kokkulepete kaudu või ei kasuta keskpankades hoiustamise püsivõimalust või muud sarnast keskpankade poolt pakutavat võimalust; |
| --- | --- |

s)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 47 lõiget 4, kui ta ei hoiusta raha volitatud finantsasutustes kõrge turvalisusega kokkulepete kaudu või ei kasuta keskpankades hoiustamise püsivõimalust või muud sarnast keskpankade poolt pakutavat võimalust;

| t) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 47 lõiget 5, kui ta hoiustab varasid kolmanda isiku juures, kuid ei taga, et kliirivatele liikmetele kuuluvad varad hoitakse eraldi kesksele vastaspoolele kuuluvatest varadest ja asjaomasele kolmandale isikule kuuluvatest varadest kolmanda isiku raamatupidamisarvestuses eri kontodele kirjendamise abil või muude samaväärsete meetmete abil, millega tagatakse samatasemeline kaitse, või kui tal ei ole vajaduse korral võimalik finantsinstrumente kohe kasutada; |
| --- | --- |

t)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 47 lõiget 5, kui ta hoiustab varasid kolmanda isiku juures, kuid ei taga, et kliirivatele liikmetele kuuluvad varad hoitakse eraldi kesksele vastaspoolele kuuluvatest varadest ja asjaomasele kolmandale isikule kuuluvatest varadest kolmanda isiku raamatupidamisarvestuses eri kontodele kirjendamise abil või muude samaväärsete meetmete abil, millega tagatakse samatasemeline kaitse, või kui tal ei ole vajaduse korral võimalik finantsinstrumente kohe kasutada;

| u) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 47 lõiget 6, kui ta investeerib oma kapitali või artiklites 41–44 sätestatud nõuetest tulenevad summad oma väärtpaberitesse või oma ema- või tütarettevõtja väärtpaberitesse; |
| --- | --- |

u)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 47 lõiget 6, kui ta investeerib oma kapitali või artiklites 41–44 sätestatud nõuetest tulenevad summad oma väärtpaberitesse või oma ema- või tütarettevõtja väärtpaberitesse;

| v) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 48 lõiget 1, kui ta ei näe ette üksikasjalikku menetlust, mida järgitakse, kui kliiriv liige ei täida artiklis 37 sätestatud osalusnõudeid keskse vastaspoole määratud tähtaja jooksul ja kooskõlas keskse vastaspoole kehtestatud protseduuridega, või kui ta ei kirjelda üksikasjalikult menetlust, mida järgitakse, kui keskne vastaspool ei ole kliiriva liikme poolt kohustuste mittetäitmisest teatanud, või kui ta ei vaata kõnealuseid menetlusi kord aastas läbi; |
| --- | --- |

v)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 48 lõiget 1, kui ta ei näe ette üksikasjalikku menetlust, mida järgitakse, kui kliiriv liige ei täida artiklis 37 sätestatud osalusnõudeid keskse vastaspoole määratud tähtaja jooksul ja kooskõlas keskse vastaspoole kehtestatud protseduuridega, või kui ta ei kirjelda üksikasjalikult menetlust, mida järgitakse, kui keskne vastaspool ei ole kliiriva liikme poolt kohustuste mittetäitmisest teatanud, või kui ta ei vaata kõnealuseid menetlusi kord aastas läbi;

| w) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 48 lõiget 2, kui ta ei tegutse kohe, et piirata kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisest tulenevat kahju ja likviidsussurvet ning tagada, et kliiriva liikme positsioonide sulgemine ei häiri kohustusi täitvate kliirivate liikmete tehinguid ega tekita neile kahju, mida neil ei ole võimalik ette näha ega kontrollida; |
| --- | --- |

w)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 48 lõiget 2, kui ta ei tegutse kohe, et piirata kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisest tulenevat kahju ja likviidsussurvet ning tagada, et kliiriva liikme positsioonide sulgemine ei häiri kohustusi täitvate kliirivate liikmete tehinguid ega tekita neile kahju, mida neil ei ole võimalik ette näha ega kontrollida;

| x) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 48 lõiget 3, kui ta ei teavita kohe Väärtpaberiturujärelevalvet, enne kui rikkumismenetluse algatamine on välja kuulutatud või selline menetlus on käivitunud; |
| --- | --- |

x)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 48 lõiget 3, kui ta ei teavita kohe Väärtpaberiturujärelevalvet, enne kui rikkumismenetluse algatamine on välja kuulutatud või selline menetlus on käivitunud;

| y) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 48 lõiget 4, kui ta ei tee kindlaks, et rikkumismenetlus on rakendatav, ega võta kõiki mõistlikke samme tagamaks, et tal on õiguslik võim likvideerida kohustusi mittetäitva kliiriva liikme omandipositsioonid ja kanda kohustusi mittetäitva kliiriva liikme klientide positsioonid üle või need likvideerida; |
| --- | --- |

y)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 48 lõiget 4, kui ta ei tee kindlaks, et rikkumismenetlus on rakendatav, ega võta kõiki mõistlikke samme tagamaks, et tal on õiguslik võim likvideerida kohustusi mittetäitva kliiriva liikme omandipositsioonid ja kanda kohustusi mittetäitva kliiriva liikme klientide positsioonid üle või need likvideerida;

| z) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 49 lõiget 1, kui ta ei vaata korrapäraselt läbi oma võimendustagatise nõuete, tagatisfondi maksete, tagatisnõuete ja muude riskikontrollimehhanismide arvutamiseks kasutatavaid mudeleid ja parameetreid; ei kohalda kõnealuste mudelite suhtes rangeid ja sagedasi stressiteste, et hinnata nende vastupanuvõimet ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes; ei korralda järelteste, et hinnata kasutatavate meetodite usaldusväärsust; ei hangi sõltumatut hinnangut; ei teavita Väärtpaberiturujärelevalvet tehtud testide tulemustest; ei hangi enne mudelite või parameetrite olulist muutmist Väärtpaberiturujärelevalve hinnangut, kui Väärtpaberiturujärelevalve ei lubanud enne olulise muudatuse kinnitamist selle ajutist vastuvõtmist; |
| --- | --- |

z)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 49 lõiget 1, kui ta ei vaata korrapäraselt läbi oma võimendustagatise nõuete, tagatisfondi maksete, tagatisnõuete ja muude riskikontrollimehhanismide arvutamiseks kasutatavaid mudeleid ja parameetreid; ei kohalda kõnealuste mudelite suhtes rangeid ja sagedasi stressiteste, et hinnata nende vastupanuvõimet ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes; ei korralda järelteste, et hinnata kasutatavate meetodite usaldusväärsust; ei hangi sõltumatut hinnangut; ei teavita Väärtpaberiturujärelevalvet tehtud testide tulemustest; ei hangi enne mudelite või parameetrite olulist muutmist Väärtpaberiturujärelevalve hinnangut, kui Väärtpaberiturujärelevalve ei lubanud enne olulise muudatuse kinnitamist selle ajutist vastuvõtmist;

| aa) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 49 lõiget 2, kui ta ei testi rikkumismenetluse põhiaspekte korrapäraselt või ei võta kõiki mõistlikke meetmeid tagamaks, et kõik kliirivad liikmed saavad nendest aru ja et nad on kehtestanud asjaomase korra, mida rakendatakse kohustuste mittetäitmisel; |
| --- | --- |

aa)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 49 lõiget 2, kui ta ei testi rikkumismenetluse põhiaspekte korrapäraselt või ei võta kõiki mõistlikke meetmeid tagamaks, et kõik kliirivad liikmed saavad nendest aru ja et nad on kehtestanud asjaomase korra, mida rakendatakse kohustuste mittetäitmisel;

| ab) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 50 lõiget 1, kui ta ei kasuta, kui see on praktiline ja võimalik, oma tehingute arveldamiseks keskpanga raha või ei võta keskpanga raha mittekasutamise korral meetmeid rahaga arveldamise riskide rangeks piiramiseks; |
| --- | --- |

ab)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 50 lõiget 1, kui ta ei kasuta, kui see on praktiline ja võimalik, oma tehingute arveldamiseks keskpanga raha või ei võta keskpanga raha mittekasutamise korral meetmeid rahaga arveldamise riskide rangeks piiramiseks;

| ac) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 50 lõiget 3, kui ta ei välista põhiriski, kasutades võimalikult suures ulatuses väärtpaberiülekannet makse vastu, kui kesksel vastaspoolel on kohustus kanda finantsinstrumendid üle või ta saab ise finantsinstrumentide ülekandeid; |
| --- | --- |

ac)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 50 lõiget 3, kui ta ei välista põhiriski, kasutades võimalikult suures ulatuses väärtpaberiülekannet makse vastu, kui kesksel vastaspoolel on kohustus kanda finantsinstrumendid üle või ta saab ise finantsinstrumentide ülekandeid;

| ad) | teise taseme keskne vastaspool rikub artiklit 50a või 50b, kui ta ei arvuta KCCP väärtust kõnealuste artiklite järgi või ei järgi KCCP arvutamiseks artikli 50a lõikes 2 ning artiklites 50b ja 50d sätestatud norme; |
| --- | --- |

ad)

teise taseme keskne vastaspool rikub artiklit 50a või 50b, kui ta ei arvuta KCCP väärtust kõnealuste artiklite järgi või ei järgi KCCP arvutamiseks artikli 50a lõikes 2 ning artiklites 50b ja 50d sätestatud norme;

| ae) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 50a lõiget 3, kui ta arvutab KCCP harvem kui kord kvartalis või harvem, kui seda nõuab Väärtpaberiturujärelevalve kooskõlas artikli 50a lõikega 3; |
| --- | --- |

ae)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 50a lõiget 3, kui ta arvutab KCCP harvem kui kord kvartalis või harvem, kui seda nõuab Väärtpaberiturujärelevalve kooskõlas artikli 50a lõikega 3;

| af) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 51 lõiget 2, kui tal ei ole mittediskrimineerivat juurdepääsu nii andmetele, mida ta vajab kauplemiskohalt saadud ülesannete täitmiseks, kuni see keskne vastaspool täidab kauplemiskoha poolseid tegevus- ja tehnilisi nõudeid, kui ka vastavale arveldussüsteemile; |
| --- | --- |

af)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 51 lõiget 2, kui tal ei ole mittediskrimineerivat juurdepääsu nii andmetele, mida ta vajab kauplemiskohalt saadud ülesannete täitmiseks, kuni see keskne vastaspool täidab kauplemiskoha poolseid tegevus- ja tehnilisi nõudeid, kui ka vastavale arveldussüsteemile;

| ag) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 52 lõiget 1, kui ta sõlmib koostalitluskokkuleppe nii, et mõni kõnealuse lõike punktides a–d sätestatud nõue ei ole täidetud; |
| --- | --- |

ag)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 52 lõiget 1, kui ta sõlmib koostalitluskokkuleppe nii, et mõni kõnealuse lõike punktides a–d sätestatud nõue ei ole täidetud;

| ah) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 53 lõiget 1, kui ta ei erista oma kontodel teise keskse vastaspoole, kellega ta on sõlminud koostalitluskokkuleppe, nimel ja arvel hoitavaid varasid ja positsioone; |
| --- | --- |

ah)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 53 lõiget 1, kui ta ei erista oma kontodel teise keskse vastaspoole, kellega ta on sõlminud koostalitluskokkuleppe, nimel ja arvel hoitavaid varasid ja positsioone;

| ai) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 54 lõiget 1, kui ta sõlmib koostalitluskokkuleppe ilma Väärtpaberiturujärelevalve eelneva heakskiiduta. |
| --- | --- |

ai)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 54 lõiget 1, kui ta sõlmib koostalitluskokkuleppe ilma Väärtpaberiturujärelevalve eelneva heakskiiduta.

| IV. | Läbipaistvuse ja teabe kättesaadavusega seotud rikkumised:






  a) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 1, kui ta ei avalikusta iga osutatava teenuse hinda ja tasusid eraldi, sealhulgas hinna alandamine või vähendamine ning sellise hinnaalanduse või -vähendamise tingimused; |
| --- | --- | --- |

IV.

Läbipaistvuse ja teabe kättesaadavusega seotud rikkumised:

a)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 1, kui ta ei avalikusta iga osutatava teenuse hinda ja tasusid eraldi, sealhulgas hinna alandamine või vähendamine ning sellise hinnaalanduse või -vähendamise tingimused;

| b) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 1, kui ta ei avalda Väärtpaberiturujärelevalvele teavet oma teenuste kulude ja tulude kohta; |
| --- | --- |

b)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 1, kui ta ei avalda Väärtpaberiturujärelevalvele teavet oma teenuste kulude ja tulude kohta;

| c) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 2, kui ta ei avalda oma kliirivatele liikmetele ja nende klientidele osutatavate teenustega seotud riske; |
| --- | --- |

c)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 2, kui ta ei avalda oma kliirivatele liikmetele ja nende klientidele osutatavate teenustega seotud riske;

| d) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 3, kui ta ei avalda oma kliirivatele liikmetele või Väärtpaberiturujärelevalvele hinnateavet, mida kasutatakse selleks, et arvutada päevalõpupositsioonid oma kliirivate liikmete suhtes, või ei avalikusta iga instrumendi kohta tema poolt kliiritud tehingute koondmahtu; |
| --- | --- |

d)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 3, kui ta ei avalda oma kliirivatele liikmetele või Väärtpaberiturujärelevalvele hinnateavet, mida kasutatakse selleks, et arvutada päevalõpupositsioonid oma kliirivate liikmete suhtes, või ei avalikusta iga instrumendi kohta tema poolt kliiritud tehingute koondmahtu;

| e) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 4, kui ta ei avalikusta sideprotokollide talitlus- ja tehnilisi nõudeid, mis hõlmavad kolmandate isikutega suhtlemisel kasutatavaid sisu- ja sõnumivorminguid, sh artiklis 7 osutatud tegevus- ja tehnilisi nõudeid; |
| --- | --- |

e)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 4, kui ta ei avalikusta sideprotokollide talitlus- ja tehnilisi nõudeid, mis hõlmavad kolmandate isikutega suhtlemisel kasutatavaid sisu- ja sõnumivorminguid, sh artiklis 7 osutatud tegevus- ja tehnilisi nõudeid;

| f) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 5, kui ta ei avalikusta kõiki juhtusid, mil kliiriv liige on artikli 37 lõikes 1 osutatud kriteeriume või artikli 38 lõikes 1 sätestatud nõudeid rikkunud, välja arvatud juhul, kui Väärtpaberiturujärelevalve on seisukohal, et sellise rikkumise avalikustamine seaks ohtu finantsstabiilsuse või usalduse turu vastu või ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju; |
| --- | --- |

f)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 5, kui ta ei avalikusta kõiki juhtusid, mil kliiriv liige on artikli 37 lõikes 1 osutatud kriteeriume või artikli 38 lõikes 1 sätestatud nõudeid rikkunud, välja arvatud juhul, kui Väärtpaberiturujärelevalve on seisukohal, et sellise rikkumise avalikustamine seaks ohtu finantsstabiilsuse või usalduse turu vastu või ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju;

| g) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 6, kui ta ei esita oma kliirivatele liikmetele simulatsioonivahendit, mis võimaldab neil määrata kindlaks selle täiendava alustamise tagatise brutosumma, mida keskne vastaspool võib nõuda uue tehingu kliirimisel; |
| --- | --- |

g)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 6, kui ta ei esita oma kliirivatele liikmetele simulatsioonivahendit, mis võimaldab neil määrata kindlaks selle täiendava alustamise tagatise brutosumma, mida keskne vastaspool võib nõuda uue tehingu kliirimisel;

| h) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 7, kui ta ei esita oma kliirivatele liikmetele teavet tema kasutatavate alustamise tagatise mudelite kohta, mis on esitatud kõnealuse lõike teise lause punktides a, b ja c; |
| --- | --- |

h)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 38 lõiget 7, kui ta ei esita oma kliirivatele liikmetele teavet tema kasutatavate alustamise tagatise mudelite kohta, mis on esitatud kõnealuse lõike teise lause punktides a, b ja c;

| i) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 39 lõiget 7, kui ta ei avalikusta tema poolt pakutava eristamise eri tasemetega seotud kaitstuse tasemeid ja kulusid; |
| --- | --- |

i)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 39 lõiget 7, kui ta ei avalikusta tema poolt pakutava eristamise eri tasemetega seotud kaitstuse tasemeid ja kulusid;

| j) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 49 lõiget 3, kui ta ei avalikusta põhiteavet riskijuhtimismudeli kohta või artikli 49 lõikes 1 osutatud stressitestide korraldamisel kasutatavate eelduste kohta; |
| --- | --- |

j)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 49 lõiget 3, kui ta ei avalikusta põhiteavet riskijuhtimismudeli kohta või artikli 49 lõikes 1 osutatud stressitestide korraldamisel kasutatavate eelduste kohta;

| k) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 50 lõiget 2, kui ta ei esita selgelt oma kohustusi seoses finantsinstrumentide ülekandmisega, sealhulgas märkides, kas tal on kohustus finantsinstrumendid üle kanda või ta saab ise finantsinstrumentide ülekande või kas ta korvab ülekandmisel tekkiva kahju osalistele; |
| --- | --- |

k)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 50 lõiget 2, kui ta ei esita selgelt oma kohustusi seoses finantsinstrumentide ülekandmisega, sealhulgas märkides, kas tal on kohustus finantsinstrumendid üle kanda või ta saab ise finantsinstrumentide ülekande või kas ta korvab ülekandmisel tekkiva kahju osalistele;

| l) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 50c lõiget 1, kui ta ei edasta oma kliirivatest liikmetest nendele, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, või nende pädevatele asutustele artikli 50c lõike 1 punktides a–e osutatud teavet; |
| --- | --- |

l)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 50c lõiget 1, kui ta ei edasta oma kliirivatest liikmetest nendele, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, või nende pädevatele asutustele artikli 50c lõike 1 punktides a–e osutatud teavet;

| m) | teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 50c lõiget 2, kui ta teavitab oma neid kliirivaid liikmeid, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, harvem kui kord kvartalis või harvem, kui seda nõuab Väärtpaberiturujärelevalve kooskõlas artikli 50c lõikega 2. |
| --- | --- |

m)

teise taseme keskne vastaspool rikub artikli 50c lõiget 2, kui ta teavitab oma neid kliirivaid liikmeid, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, harvem kui kord kvartalis või harvem, kui seda nõuab Väärtpaberiturujärelevalve kooskõlas artikli 50c lõikega 2.

| V. | Järelevalvetegevuse takistamisega seotud rikkumised:






  a) | keskne vastaspool rikub artiklit 25f, kui ta ei anna teavet vastuseks artikli 25f lõike 3 kohasele teabenõude otsusele või kui ta annab ebaõiget või eksitavat teavet vastuseks artikli 25f lõike 2 kohaselt Väärtpaberiturujärelevalve esitatud lihtteabenõudele või artikli 25f lõike 3 kohaselt Väärtpaberiturujärelevalve tehtud otsusele teabe nõudmise kohta; |
| --- | --- | --- |

V.

Järelevalvetegevuse takistamisega seotud rikkumised:

a)

keskne vastaspool rikub artiklit 25f, kui ta ei anna teavet vastuseks artikli 25f lõike 3 kohasele teabenõude otsusele või kui ta annab ebaõiget või eksitavat teavet vastuseks artikli 25f lõike 2 kohaselt Väärtpaberiturujärelevalve esitatud lihtteabenõudele või artikli 25f lõike 3 kohaselt Väärtpaberiturujärelevalve tehtud otsusele teabe nõudmise kohta;

| b) | keskne vastaspool või selle esindaja annab ebaõigeid või eksitavaid vastuseid artikli 25g lõike 1 punkti c kohaselt esitatud küsimustele; |
| --- | --- |

b)

keskne vastaspool või selle esindaja annab ebaõigeid või eksitavaid vastuseid artikli 25g lõike 1 punkti c kohaselt esitatud küsimustele;

| c) | keskne vastaspool rikub artikli 25g lõike 1 punkti e, kuna ta ei täida Väärtpaberiturujärelevalve nõuet esitada telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevad andmed; |
| --- | --- |

c)

keskne vastaspool rikub artikli 25g lõike 1 punkti e, kuna ta ei täida Väärtpaberiturujärelevalve nõuet esitada telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevad andmed;

| d) | teise taseme keskne vastaspool täida õigel ajal artikli 25q kohase Väärtpaberiturujärelevalve otsusega nõutud järelevalvemeedet; |
| --- | --- |

d)

teise taseme keskne vastaspool täida õigel ajal artikli 25q kohase Väärtpaberiturujärelevalve otsusega nõutud järelevalvemeedet;

| e) | teise taseme keskne vastaspool ei allu artikli 25h alusel Väärtpaberiturujärelevalve poolt vastu võetud uurimisotsuses nõutud kohapealsele kontrollile. |
| --- | --- |

e)

teise taseme keskne vastaspool ei allu artikli 25h alusel Väärtpaberiturujärelevalve poolt vastu võetud uurimisotsuses nõutud kohapealsele kontrollile.

„IV LISA

Artikli 25j lõike 3 kohaldamisel kasutatavate raskendavaid ja kergendavaid asjaolusid kajastavate koefitsientide loetelu

Artikli 25j lõikes 2 osutatud põhisummade suhtes kohaldatakse kumulatiivselt järgmisi koefitsiente.

| I. | Raskendavaid asjaolusid kajastavad kohandamiskoefitsiendid:






  a) | kui rikkumine on toime pandud korduvalt, siis kohaldatakse iga korduva rikkumise puhul lisakoefitsienti 1,1; |
| --- | --- | --- |

I.

Raskendavaid asjaolusid kajastavad kohandamiskoefitsiendid:

a)

kui rikkumine on toime pandud korduvalt, siis kohaldatakse iga korduva rikkumise puhul lisakoefitsienti 1,1;

| b) | kui rikkumise kestus on pikem kui kuus kuud, kohaldatakse koefitsienti 1,5; |
| --- | --- |

b)

kui rikkumise kestus on pikem kui kuus kuud, kohaldatakse koefitsienti 1,5;

| c) | kui rikkumine on paljastanud süsteemseid puudusi keskse vastaspoole töö korralduses, eriti selle protseduurides, juhtimissüsteemides või sisekontrollis, kohaldatakse koefitsienti 2,2; |
| --- | --- |

c)

kui rikkumine on paljastanud süsteemseid puudusi keskse vastaspoole töö korralduses, eriti selle protseduurides, juhtimissüsteemides või sisekontrollis, kohaldatakse koefitsienti 2,2;

| d) | kui rikkumine avaldab negatiivset mõju keskse vastaspoole tegevuste ja teenuste kvaliteedile, kohaldatakse koefitsienti 1,5; |
| --- | --- |

d)

kui rikkumine avaldab negatiivset mõju keskse vastaspoole tegevuste ja teenuste kvaliteedile, kohaldatakse koefitsienti 1,5;

| e) | kui rikkumine on toime pandud tahtlikult, kohaldatakse koefitsienti 2; |
| --- | --- |

e)

kui rikkumine on toime pandud tahtlikult, kohaldatakse koefitsienti 2;

| f) | kui rikkumise tuvastamisest alates ei ole võetud parandusmeetmeid, kohaldatakse koefitsienti 1,7; |
| --- | --- |

f)

kui rikkumise tuvastamisest alates ei ole võetud parandusmeetmeid, kohaldatakse koefitsienti 1,7;

| g) | kui keskse vastaspoole kõrgem juhtkond ei ole Väärtpaberiturujärelevalve poolt läbiviidava uurimise käigus teinud Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, kohaldatakse koefitsienti 1,5. |
| --- | --- |

g)

kui keskse vastaspoole kõrgem juhtkond ei ole Väärtpaberiturujärelevalve poolt läbiviidava uurimise käigus teinud Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, kohaldatakse koefitsienti 1,5.

| II. | Kergendavaid asjaolusid kajastavad kohandamiskoefitsiendid:






  a) | kui rikkumise kestus on lühem kui kümme tööpäeva, kohaldatakse koefitsienti 0,9; |
| --- | --- | --- |

II.

Kergendavaid asjaolusid kajastavad kohandamiskoefitsiendid:

a)

kui rikkumise kestus on lühem kui kümme tööpäeva, kohaldatakse koefitsienti 0,9;

| b) | kui keskse vastaspoole kõrgem juhtkond suudab tõendada, et ta on võtnud kõik vajalikud meetmed rikkumise ärahoidmiseks, kohaldatakse koefitsienti 0,7; |
| --- | --- |

b)

kui keskse vastaspoole kõrgem juhtkond suudab tõendada, et ta on võtnud kõik vajalikud meetmed rikkumise ärahoidmiseks, kohaldatakse koefitsienti 0,7;

| c) | kui keskne vastaspool on Väärtpaberiturujärelevalvet rikkumisest teavitanud kiiresti, tõhusalt ja täielikult, kohaldatakse koefitsienti 0,4; |
| --- | --- |

c)

kui keskne vastaspool on Väärtpaberiturujärelevalvet rikkumisest teavitanud kiiresti, tõhusalt ja täielikult, kohaldatakse koefitsienti 0,4;

| d) | kui keskne vastaspool on vabatahtlikult võtnud meetmeid eesmärgiga tagada, et sarnast rikkumist ei oleks tulevikus võimalik toime panna, kohaldatakse koefitsienti 0,6. |
| --- | --- |

d)

kui keskne vastaspool on vabatahtlikult võtnud meetmeid eesmärgiga tagada, et sarnast rikkumist ei oleks tulevikus võimalik toime panna, kohaldatakse koefitsienti 0,6.

---