# Eiropas Savienības L 332/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 332 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 23. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 332

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 23. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2200 (2019. gada 10. jūlijs), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2015/98 par Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu un Konvencijā par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā paredzēto Savienības starptautisko saistību ieviešanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktā | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā Regula (ES) 2019/2201 (2019. gada 1. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1241 papildina ar detalizētiem noteikumiem par reāllaika zvejas aizliegumu īstenošanu ziemeļu garneles zvejniecībās Skagerakā | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2202 (2019. gada 16. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā – Olio di Puglia (AĢIN) | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2203 (2019. gada 16. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā – Sneem Black Pudding (AĢIN) | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2204 (2019. gada 16. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Κρασοτύρι Κω (Krasotiri Ko) / Τυρί της Πόσιας (Tiri tis Possias) (AĢIN)) | 14 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2019/2205 (2019. gada 16. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Κριτσά (Kritsa) (AĢIN)) | 15 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta Lēmums (ES, Euratom) 2019/2206 (2019. gada 18. decembris) par Eiropas ombuda ievēlēšanu | 16 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/2207 (2019. gada 5. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos Izpildinstitūcijas 39. sesijā attiecībā uz dažiem grozījumiem Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu | 17 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/2208 (2019. gada 9. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz protokola Nr. 1 par jēdziena noteiktas izcelsmes ražojumi definīciju un administratīvās sadarbības metodēm pieņemšanu | 19 |
| | * | Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2019/2209 (2019. gada 16. decembris), ar ko groza Padomes reglamentu | 152 |
| | * | Padomes Īstenošanas Lēmums (ES) 2019/2210 (2019. gada 19. decembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/677/ES, ar ko Luksemburgai atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 155 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Lēmums (ES) 2019/2211 (2019. gada 19. decembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/2031, ar ko uz ierobežotu laikposmu nosaka, ka tiesiskais regulējums, ko piemēro centrālajiem darījumu partneriem Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē, ir līdzvērtīgs saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (
  1
  ) | 157 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2212 (2019. gada 20. decembris) par izmēģinājuma projektu, ar kuru, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, īsteno konkrētus administratīvās sadarbības noteikumus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2394 par sadarbību starp iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā (
  1
  ) | 159 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Lēmums (ES) 2019/2213 (2019. gada 20. decembris), ar ko elektroniskās datubāzes darbībai, kura izveidota, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394, nosaka praktiskos un operacionālos pasākumus attiecībā uz konkrētiem paziņojumiem saskaņā ar minēto Regulu (
  1
  ) | 163 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2214 (2019. gada 20. decembris), ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu groza Lēmumu 2007/25/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu ievešanu Kopienā, kas ir kopā ar to īpašniekiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 9428)

   (
  1
  ) | 166 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/2215 (2019. gada 28. novembris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/2247 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2019/35) | 168 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/2216 (2019. gada 28. novembris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/298 par to, kā pagaidām sadala Eiropas Centrālās bankas ienākumus (ECB/2019/36) | 183 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2019/2217 (2019. gada 28. novembris), ar ko groza Pamatnostādni (ES) 2016/2249 par grāmatvedības un finanšu pārskatu sniegšanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2019/34) | 184 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2200 (2019. gada 10. jūlijs), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2015/98 par Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu un Konvencijā par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā paredzēto Savienības starptautisko saistību ieviešanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktā

1

*

Komisijas Deleģētā Regula (ES) 2019/2201 (2019. gada 1. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1241 papildina ar detalizētiem noteikumiem par reāllaika zvejas aizliegumu īstenošanu ziemeļu garneles zvejniecībās Skagerakā

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2202 (2019. gada 16. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā – Olio di Puglia (AĢIN)

12

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2203 (2019. gada 16. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā – Sneem Black Pudding (AĢIN)

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2204 (2019. gada 16. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Κρασοτύρι Κω (Krasotiri Ko) / Τυρί της Πόσιας (Tiri tis Possias) (AĢIN))

14

*

Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2019/2205 (2019. gada 16. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Κριτσά (Kritsa) (AĢIN))

15

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta Lēmums (ES, Euratom) 2019/2206 (2019. gada 18. decembris) par Eiropas ombuda ievēlēšanu

16

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/2207 (2019. gada 5. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos Izpildinstitūcijas 39. sesijā attiecībā uz dažiem grozījumiem Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu

17

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/2208 (2019. gada 9. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz protokola Nr. 1 par jēdziena noteiktas izcelsmes ražojumi definīciju un administratīvās sadarbības metodēm pieņemšanu

19

*

Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2019/2209 (2019. gada 16. decembris), ar ko groza Padomes reglamentu

152

*

Padomes Īstenošanas Lēmums (ES) 2019/2210 (2019. gada 19. decembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/677/ES, ar ko Luksemburgai atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

155

*

Komisijas Īstenošanas Lēmums (ES) 2019/2211 (2019. gada 19. decembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/2031, ar ko uz ierobežotu laikposmu nosaka, ka tiesiskais regulējums, ko piemēro centrālajiem darījumu partneriem Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē, ir līdzvērtīgs saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (
  1
  )

1

157

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2212 (2019. gada 20. decembris) par izmēģinājuma projektu, ar kuru, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, īsteno konkrētus administratīvās sadarbības noteikumus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2394 par sadarbību starp iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā (
  1
  )

1

159

*

Komisijas Īstenošanas Lēmums (ES) 2019/2213 (2019. gada 20. decembris), ar ko elektroniskās datubāzes darbībai, kura izveidota, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394, nosaka praktiskos un operacionālos pasākumus attiecībā uz konkrētiem paziņojumiem saskaņā ar minēto Regulu (
  1
  )

1

163

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2214 (2019. gada 20. decembris), ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu groza Lēmumu 2007/25/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu ievešanu Kopienā, kas ir kopā ar to īpašniekiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 9428)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 9428)

1

166

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/2215 (2019. gada 28. novembris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/2247 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2019/35)

168

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/2216 (2019. gada 28. novembris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/298 par to, kā pagaidām sadala Eiropas Centrālās bankas ienākumus (ECB/2019/36)

183

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2019/2217 (2019. gada 28. novembris), ar ko groza Pamatnostādni (ES) 2016/2249 par grāmatvedības un finanšu pārskatu sniegšanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2019/34)

184

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/2200

(2019. gada 10. jūlijs),

ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2015/98 par Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu un Konvencijā par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā paredzēto Savienības starptautisko saistību ieviešanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai aizsargātu zilās tunzivs mazuļus, Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) Ieteikuma 18-02 34. punkts nosaka Atlantijas okeāna austrumdaļā un Vidusjūrā nozvejotas zilās tunzivs minimālo izmēru. Par šo minimālo izmēru mazāku zilo tunzivju nozvejas un piezvejas, arī tās, ko guvuši sporta vai atpūtas zvejas kuģi, nebūtu jāpatur uz attiecīgā kuģa, jāpārkrauj citā kuģī, jātransportē, jāuzglabā, jāizkrauj, jāpārdod, jāizliek vai jāpiedāvā pārdošanai. |
| --- | --- |

(1)

Lai aizsargātu zilās tunzivs mazuļus, Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) Ieteikuma 18-02 34. punkts nosaka Atlantijas okeāna austrumdaļā un Vidusjūrā nozvejotas zilās tunzivs minimālo izmēru. Par šo minimālo izmēru mazāku zilo tunzivju nozvejas un piezvejas, arī tās, ko guvuši sporta vai atpūtas zvejas kuģi, nebūtu jāpatur uz attiecīgā kuģa, jāpārkrauj citā kuģī, jātransportē, jāuzglabā, jāizkrauj, jāpārdod, jāizliek vai jāpiedāvā pārdošanai.

| (2) | Turklāt saskaņā ar Ieteikuma 18-02 37. punktu kuģiem, kuri zvejo zilo tunzivi, ir jāizmet arī nejauši nozvejotas zilās tunzivis, kuras ir mazākas par minimālo izmēru un kuru daudzums pārsniedz 5 % no šādu kuģu kopējā zilās tunzivs nozvejas apjoma. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt saskaņā ar Ieteikuma 18-02 37. punktu kuģiem, kuri zvejo zilo tunzivi, ir jāizmet arī nejauši nozvejotas zilās tunzivis, kuras ir mazākas par minimālo izmēru un kuru daudzums pārsniedz 5 % no šādu kuģu kopējā zilās tunzivs nozvejas apjoma.

| (3) | Attiecībā uz sporta vai atpūtas zvejas kuģiem Ieteikuma 18-02 40. punkts nosaka, ka būtu jāaizliedz kuģim nozvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut vairāk par vienu zilo tunzivi dienā. Būtu jāievieš pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tiek atbrīvots pēc iespējas lielāks skaits sporta vai atpūtas zvejā nozvejotu zilo tunzivju, jo īpaši to mazuļu. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz sporta vai atpūtas zvejas kuģiem Ieteikuma 18-02 40. punkts nosaka, ka būtu jāaizliedz kuģim nozvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut vairāk par vienu zilo tunzivi dienā. Būtu jāievieš pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tiek atbrīvots pēc iespējas lielāks skaits sporta vai atpūtas zvejā nozvejotu zilo tunzivju, jo īpaši to mazuļu.

| (4) | Ieteikuma 18-02 38. punkts nosaka, ka kuģi, kuriem nav atļauts aktīvi zvejot zilo tunzivi, drīkst paturēt uz kuģa zilās tunzivs nozvejas, kas nepārsniedz maksimālo piezvejas limitu vienam kuģim un zvejas reisam. Šis piezvejas limits nedrīkst pārsniegt 20 % no kopējās nozvejas. Dalībvalstīm šis limits jānosaka savos gada zvejas plānos. |
| --- | --- |

(4)

Ieteikuma 18-02 38. punkts nosaka, ka kuģi, kuriem nav atļauts aktīvi zvejot zilo tunzivi, drīkst paturēt uz kuģa zilās tunzivs nozvejas, kas nepārsniedz maksimālo piezvejas limitu vienam kuģim un zvejas reisam. Šis piezvejas limits nedrīkst pārsniegt 20 % no kopējās nozvejas. Dalībvalstīm šis limits jānosaka savos gada zvejas plānos.

| (5) | Lai nodrošinātu Ieteikuma 18-02 un ES tiesību normu konsekvenci, Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums nebūtu jāattiecina uz Savienības kuģiem, kuri darbojas zilās tunzivs zvejniecībās. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu Ieteikuma 18-02 un ES tiesību normu konsekvenci, Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums nebūtu jāattiecina uz Savienības kuģiem, kuri darbojas zilās tunzivs zvejniecībās.

| (6) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/98 (2) būtu jāgroza, iekļaujot tajā jaunus noteikumus, kas atspoguļo ICCAT Ieteikumā 18-02 paredzētos zvejas nosacījumus. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/98 (2) būtu jāgroza, iekļaujot tajā jaunus noteikumus, kas atspoguļo ICCAT Ieteikumā 18-02 paredzētos zvejas nosacījumus.

| (7) | Ieteikumu 18-02 piemēro no 2019. gada 21. jūnija. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tajā pašā dienā, lai tādējādi ES kuģi varētu zvejot ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi noteikti citām ICCAT līgumslēdzējām pusēm, |
| --- | --- |

(7)

Ieteikumu 18-02 piemēro no 2019. gada 21. jūnija. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tajā pašā dienā, lai tādējādi ES kuģi varētu zvejot ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi noteikti citām ICCAT līgumslēdzējām pusēm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1)   Deleģētās regulas (ES) 2015/98 4. pantu groza šādi:

| a) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  1)“6.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, uz nozvejotājkuģiem, kas aktīvi nezvejo zilās tunzivis, nepatur zilās tunzivis, kuru daudzums pārsniedz 20 % no kopējās nozvejas svara vai zivju skaita izteiksmē. Atļautās zilo tunzivju piezvejas apjomu dalībvalstis norāda gada zvejas plānā, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1627 (*1) 7. pantā, un tas nekad nepārsniedz minēto procentuālo daļu. Aprēķinu, kura pamatā ir zivju skaits, piemēro tikai tunzivīm un tunzivjveidīgo zivju sugām, ko pārvalda ICCAT.


  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regula (ES) 2016/1627 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 (OV L 252, 16.9.2016., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

a)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

1)“6.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, uz nozvejotājkuģiem, kas aktīvi nezvejo zilās tunzivis, nepatur zilās tunzivis, kuru daudzums pārsniedz 20 % no kopējās nozvejas svara vai zivju skaita izteiksmē. Atļautās zilo tunzivju piezvejas apjomu dalībvalstis norāda gada zvejas plānā, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1627 (*1) 7. pantā, un tas nekad nepārsniedz minēto procentuālo daļu. Aprēķinu, kura pamatā ir zivju skaits, piemēro tikai tunzivīm un tunzivjveidīgo zivju sugām, ko pārvalda ICCAT.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regula (ES) 2016/1627 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 (OV L 252, 16.9.2016., 1. lpp.).”;"

*1

| b) | panta 8. un 9. punktu aizstāj ar šādiem:

  “8.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, vienam kuģim atpūtas zvejā ir aizliegts nozvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut vairāk par vienu zilo tunzivi dienā. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu un atvieglotu atpūtas zvejā nozvejotu dzīvu zilo tunzivju atbrīvošanu.


  9.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, vienam kuģim sporta zvejā ir aizliegts nozvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut vairāk par vienu zilo tunzivi dienā. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu un atvieglotu sporta zvejā nozvejotu dzīvu zilo tunzivju atbrīvošanu.” |
| --- | --- |

b)

panta 8. un 9. punktu aizstāj ar šādiem:

“8.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, vienam kuģim atpūtas zvejā ir aizliegts nozvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut vairāk par vienu zilo tunzivi dienā. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu un atvieglotu atpūtas zvejā nozvejotu dzīvu zilo tunzivju atbrīvošanu.

9.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, vienam kuģim sporta zvejā ir aizliegts nozvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut vairāk par vienu zilo tunzivi dienā. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu un atvieglotu sporta zvejā nozvejotu dzīvu zilo tunzivju atbrīvošanu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 21. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 10. jūlijā

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 18. novembra Deleģētā regula (ES) 2015/98 par Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu un Konvencijā par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā paredzēto Savienības starptautisko saistību ieviešanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktā (OV L 16, 23.1.2015., 23. lpp.).

2

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/3

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/2201

(2019. gada 1. oktobris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1241 papildina ar detalizētiem noteikumiem par reāllaika zvejas aizliegumu īstenošanu ziemeļu garneles zvejniecībās Skagerakā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1241 par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | 2019. gada 14. augustā stājās spēkā jauna regula par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem – Regula (ES) 2019/1241. Tās V pielikumā ir paredzētas īpašas normas attiecībā uz tehniskiem pasākumiem, kas reģionālā līmenī noteikti Ziemeļjūrā, Skagerakā un Kategatā, un tās ietver arī noteikumus par linuma acs izmēru, saistītiem nosacījumiem un piezveju. Minētās regulas 15. pants pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu, papildinātu, atceltu Regulas (ES) 2019/1241 pielikumos izklāstītos tehniskos pasākumus vai noteiktu atkāpes no tiem, arī saistībā ar reāllaika zvejas aizliegumiem un noteikumiem par zvejas darbību vietas maiņu. |
| --- | --- |

(1)

2019. gada 14. augustā stājās spēkā jauna regula par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem – Regula (ES) 2019/1241. Tās V pielikumā ir paredzētas īpašas normas attiecībā uz tehniskiem pasākumiem, kas reģionālā līmenī noteikti Ziemeļjūrā, Skagerakā un Kategatā, un tās ietver arī noteikumus par linuma acs izmēru, saistītiem nosacījumiem un piezveju. Minētās regulas 15. pants pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu, papildinātu, atceltu Regulas (ES) 2019/1241 pielikumos izklāstītos tehniskos pasākumus vai noteiktu atkāpes no tiem, arī saistībā ar reāllaika zvejas aizliegumiem un noteikumiem par zvejas darbību vietas maiņu.

| (2) | Ar Regulu (ES) 2019/1241 ir izveidots tādu tehnisko pasākumu satvars, kuriem būtu jāpalīdz sasniegt KZP mērķus zvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā, samazināt nevēlamas nozvejas un izskaust izmetumus un jāpalīdz sasniegt labu vides stāvokli, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/56/EK (2). Šādiem tehniskajiem pasākumiem būtu īpaši jāveicina jūras sugu mazuļu un nārsta baru aizsardzība, ko panāk, izmantojot selektīvus zvejas rīkus un pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut nevēlamas nozvejas. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulu (ES) 2019/1241 ir izveidots tādu tehnisko pasākumu satvars, kuriem būtu jāpalīdz sasniegt KZP mērķus zvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā, samazināt nevēlamas nozvejas un izskaust izmetumus un jāpalīdz sasniegt labu vides stāvokli, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/56/EK (2). Šādiem tehniskajiem pasākumiem būtu īpaši jāveicina jūras sugu mazuļu un nārsta baru aizsardzība, ko panāk, izmantojot selektīvus zvejas rīkus un pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut nevēlamas nozvejas.

| (3) | Regulā (ES) 2019/1241 pārejas pasākumi nav paredzēti. Tāpēc, lai nodrošinātu saderību starp šo deleģēto regulu, Komisijas Regulu (ES) Nr. 724/2010 (3) un Regulu (ES) 2019/1241, ar kuru ir atcelta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (4) IV nodaļas IV sadaļas 3. iedaļa, Regulā (ES) 2019/1241 paredzētie nosacījumi jāpiemēro, vienlaikus ņemot vērā pašreizējo izņēmuma situāciju. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (ES) 2019/1241 pārejas pasākumi nav paredzēti. Tāpēc, lai nodrošinātu saderību starp šo deleģēto regulu, Komisijas Regulu (ES) Nr. 724/2010 (3) un Regulu (ES) 2019/1241, ar kuru ir atcelta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (4) IV nodaļas IV sadaļas 3. iedaļa, Regulā (ES) 2019/1241 paredzētie nosacījumi jāpiemēro, vienlaikus ņemot vērā pašreizējo izņēmuma situāciju.

| (4) | Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) ir pozitīvi novērtējusi (5) informāciju, ko reģionālā grupa sniegusi, lai pamatotu kopīgajā ieteikumā iekļautos tehniskos pasākumus. Šo kopīgo ieteikumu dalībvalstis izstrādāja un iesniedza un ZZTEK novērtēja pirms Regulas (ES) 2019/1241 stāšanās spēkā, tāpēc atsauces uz minēto regulu netika izdarītas. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo izņēmuma situāciju, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz tai patlaban pieejamo informāciju no kopīgā ieteikuma un ZZTEK novērtējuma, nav neviena elementa, kas liecinātu par to, ka papildus ierosinātie tehniskie pasākumi neatbilst prasībām, kas attiecībā uz tehniskajiem pasākumiem noteiktas Regulas (ES) 2019/1241 15. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) ir pozitīvi novērtējusi (5) informāciju, ko reģionālā grupa sniegusi, lai pamatotu kopīgajā ieteikumā iekļautos tehniskos pasākumus. Šo kopīgo ieteikumu dalībvalstis izstrādāja un iesniedza un ZZTEK novērtēja pirms Regulas (ES) 2019/1241 stāšanās spēkā, tāpēc atsauces uz minēto regulu netika izdarītas. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo izņēmuma situāciju, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz tai patlaban pieejamo informāciju no kopīgā ieteikuma un ZZTEK novērtējuma, nav neviena elementa, kas liecinātu par to, ka papildus ierosinātie tehniskie pasākumi neatbilst prasībām, kas attiecībā uz tehniskajiem pasākumiem noteiktas Regulas (ES) 2019/1241 15. pantā.

| (5) | Ja dalībvalstis, kuras ir tieši ieinteresētas kādas zvejniecības pārvaldībā, uzskata, ka ir vajadzīgi pasākumi, kas ar reāllaika zvejas aizliegumiem zvejas apgabalos nodrošina zivju mazuļu baru aizsardzību, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 15. panta 2. punktu šādus pasākumus pieņemt, izmantojot deleģētos aktus, kas pamatojas uz minēto dalībvalstu iesniegtu kopīgu ieteikumu. |
| --- | --- |

(5)

Ja dalībvalstis, kuras ir tieši ieinteresētas kādas zvejniecības pārvaldībā, uzskata, ka ir vajadzīgi pasākumi, kas ar reāllaika zvejas aizliegumiem zvejas apgabalos nodrošina zivju mazuļu baru aizsardzību, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 15. panta 2. punktu šādus pasākumus pieņemt, izmantojot deleģētos aktus, kas pamatojas uz minēto dalībvalstu iesniegtu kopīgu ieteikumu.

| (6) | Regulas (ES) 2019/1241 19. pantā ir noteikti konkrēti elementi, kas kopīgajā ieteikumā iekļaujami saistībā ar reāllaika zvejas aizliegumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (ES) 2019/1241 19. pantā ir noteikti konkrēti elementi, kas kopīgajā ieteikumā iekļaujami saistībā ar reāllaika zvejas aizliegumu noteikšanu.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 19. panta 1. punkta d) apakšpunktu kopīgā ieteikumā, ko iesniedz saistībā ar reāllaika zvejas aizliegumu noteikšanu, iekļauj kontroles un uzraudzības kārtību. Eiropas Savienības un Norvēģijas 2018. gada 6. septembra Saskaņotajā secinājumu protokolā ir izklāstītas procedūras un paraugošanas metodika ziemeļu garneles (Pandalus borealis) reāllaika zvejas aizliegumu noteikšanai Skagerakā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 19. panta 1. punkta d) apakšpunktu kopīgā ieteikumā, ko iesniedz saistībā ar reāllaika zvejas aizliegumu noteikšanu, iekļauj kontroles un uzraudzības kārtību. Eiropas Savienības un Norvēģijas 2018. gada 6. septembra Saskaņotajā secinājumu protokolā ir izklāstītas procedūras un paraugošanas metodika ziemeļu garneles (Pandalus borealis) reāllaika zvejas aizliegumu noteikšanai Skagerakā.

| (8) | Apvienotā Karaliste, Beļģija, Dānija, Francija, Nīderlande, Vācija un Zviedrija ir tieši ieinteresētas Skageraka zvejniecību pārvaldībā. Pēc apspriešanās ar Ziemeļjūras konsultatīvo padomi minētās dalībvalstis 2019. gada 7. martā iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu par deleģēto aktu, kas Savienības tiesību aktos ieviestu minētajā saskaņotajā protokolā izklāstītos pasākumus. 2019. gada 26. augustā kopīgais ieteikums tika grozīts. |
| --- | --- |

(8)

Apvienotā Karaliste, Beļģija, Dānija, Francija, Nīderlande, Vācija un Zviedrija ir tieši ieinteresētas Skageraka zvejniecību pārvaldībā. Pēc apspriešanās ar Ziemeļjūras konsultatīvo padomi minētās dalībvalstis 2019. gada 7. martā iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu par deleģēto aktu, kas Savienības tiesību aktos ieviestu minētajā saskaņotajā protokolā izklāstītos pasākumus. 2019. gada 26. augustā kopīgais ieteikums tika grozīts.

| (9) | 2019. gada 31. jūlijā par kopīgo ieteikumu apspriedās ar Zivsaimniecības ekspertu grupu. |
| --- | --- |

(9)

2019. gada 31. jūlijā par kopīgo ieteikumu apspriedās ar Zivsaimniecības ekspertu grupu.

| (10) | ZZTEK uzskatīja, ka ierosinātajai reāllaika zvejas aizliegumu sistēmai piemīt potenciāls radīt labvēlīgus ieguvumus saglabāšanas jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/973 (6) mērķi. Tāpēc būtu lietderīgi to ieviest Skagerakā, vadoties pēc Shēveningenas grupas iesniegtajā kopīgajā ieteikumā izklāstītajām specifikācijām. Reāllaika zvejas aizliegumu sistēmas iedarbīgums būtu rūpīgi jāuzrauga un jāizvērtē saskaņā ar kopīgajā ieteikumā paredzēto izskatīšanas mehānismu. Sistēmā būtu jāiestrādā īpaša izmērselektīvajam kombinētajam Nordmøre tipa režģim paredzēta uzraudzības programma, kas dod iespēju pārliecināties, vai minētais režģis pastāvīgi nodrošina, ka mazizmēra ziemeļu garneļu nozvejas nepārsniedz robežlielumu. |
| --- | --- |

(10)

ZZTEK uzskatīja, ka ierosinātajai reāllaika zvejas aizliegumu sistēmai piemīt potenciāls radīt labvēlīgus ieguvumus saglabāšanas jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/973 (6) mērķi. Tāpēc būtu lietderīgi to ieviest Skagerakā, vadoties pēc Shēveningenas grupas iesniegtajā kopīgajā ieteikumā izklāstītajām specifikācijām. Reāllaika zvejas aizliegumu sistēmas iedarbīgums būtu rūpīgi jāuzrauga un jāizvērtē saskaņā ar kopīgajā ieteikumā paredzēto izskatīšanas mehānismu. Sistēmā būtu jāiestrādā īpaša izmērselektīvajam kombinētajam Nordmøre tipa režģim paredzēta uzraudzības programma, kas dod iespēju pārliecināties, vai minētais režģis pastāvīgi nodrošina, ka mazizmēra ziemeļu garneļu nozvejas nepārsniedz robežlielumu.

| (11) | Kopīgajā ieteikumā ierosināts, ka būtu jāatļauj kuģiem, kas ziemeļu garneli zvejo ar demersālajiem traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 35–69 mm un kuri aprīkoti ar Nordmøre tipa šķirotājrežģi, kam attālums starp stieņiem nepārsniedz 19 mm, turpināt minētās sugas zveju apgabalos, kuros noteikti reāllaika zvejas aizliegumi. |
| --- | --- |

(11)

Kopīgajā ieteikumā ierosināts, ka būtu jāatļauj kuģiem, kas ziemeļu garneli zvejo ar demersālajiem traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 35–69 mm un kuri aprīkoti ar Nordmøre tipa šķirotājrežģi, kam attālums starp stieņiem nepārsniedz 19 mm, turpināt minētās sugas zveju apgabalos, kuros noteikti reāllaika zvejas aizliegumi.

| (12) | Regulā (ES) Nr. 724/2010 ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā konkrētās zvejniecībās Ziemeļjūrā un Skagerakā īstenojami reāllaika zvejas aizliegumi. Regulas (ES) Nr. 724/2010 7. pantā paredzēts, ka tad, ja zivju mazuļu procentuālā daļa nozvejā sasniedz noteiktu robežlielumu, attiecīgā piekrastes dalībvalsts aizliedz attiecīgajā apgabalā zvejot ar jebkādiem zvejas rīkiem, izņemotpelaģiskos traļus, riņķvadus, dreifējošos tīklus un džigerus siļķu, makreļu un stavridu zvejai, zivju ķeramos grozus, ķemmīšgliemeņu dragas un žaunu tīklus. |
| --- | --- |

(12)

Regulā (ES) Nr. 724/2010 ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā konkrētās zvejniecībās Ziemeļjūrā un Skagerakā īstenojami reāllaika zvejas aizliegumi. Regulas (ES) Nr. 724/2010 7. pantā paredzēts, ka tad, ja zivju mazuļu procentuālā daļa nozvejā sasniedz noteiktu robežlielumu, attiecīgā piekrastes dalībvalsts aizliedz attiecīgajā apgabalā zvejot ar jebkādiem zvejas rīkiem, izņemotpelaģiskos traļus, riņķvadus, dreifējošos tīklus un džigerus siļķu, makreļu un stavridu zvejai, zivju ķeramos grozus, ķemmīšgliemeņu dragas un žaunu tīklus.

| (13) | ZZTEK ir izvērtējusi demersālos traļus, kuru linuma acs izmērs ir 35–69 mm, ar kuriem zvejo ziemeļu garneli un kuri aprīkoti ar Nordmøre tipa šķirotājrežģi, kam attālums starp stieņiem nepārsniedz 19 mm, un secinājusi, ka minētie traļi ir ļoti selektīvi un faktiski samazina zivju mazuļu piezvejas (7). Ņemot vērā minēto ieteikumu, ir lietderīgi Regulas (ES) Nr. 724/2010 7. panta 1. punktā dotajā sarakstā ar zvejas rīkiem, uz kuriem attiecas atbrīvojums, iekļaut minētā zvejas rīka izmantošanu ziemeļu garneles zvejniecībā. |
| --- | --- |

(13)

ZZTEK ir izvērtējusi demersālos traļus, kuru linuma acs izmērs ir 35–69 mm, ar kuriem zvejo ziemeļu garneli un kuri aprīkoti ar Nordmøre tipa šķirotājrežģi, kam attālums starp stieņiem nepārsniedz 19 mm, un secinājusi, ka minētie traļi ir ļoti selektīvi un faktiski samazina zivju mazuļu piezvejas (7). Ņemot vērā minēto ieteikumu, ir lietderīgi Regulas (ES) Nr. 724/2010 7. panta 1. punktā dotajā sarakstā ar zvejas rīkiem, uz kuriem attiecas atbrīvojums, iekļaut minētā zvejas rīka izmantošanu ziemeļu garneles zvejniecībā.

| (14) | Lai gan ZZTEK ir apstiprinājusi Nordmøre tipa režģu iedarbīgumu zivju mazuļu piezveju samazināšanā, tā ir arī norādījusi, ka ar kombinēto Nordmøre tipa režģi aprīkotu zvejas rīku iedarbīgums ziemeļu garneles mazuļu nozvejas samazināšanā vēl jānoskaidro. Pamatojoties uz ZZTEK atzinumu, ir lietderīgi paredzēt īpašas uzraudzības programmas, kas dod iespēju verificēt, vai šis zvejas rīks pastāvīgi nodrošina, ka ziemeļu garneles mazuļu proporcija nozvejā ir maza. |
| --- | --- |

(14)

Lai gan ZZTEK ir apstiprinājusi Nordmøre tipa režģu iedarbīgumu zivju mazuļu piezveju samazināšanā, tā ir arī norādījusi, ka ar kombinēto Nordmøre tipa režģi aprīkotu zvejas rīku iedarbīgums ziemeļu garneles mazuļu nozvejas samazināšanā vēl jānoskaidro. Pamatojoties uz ZZTEK atzinumu, ir lietderīgi paredzēt īpašas uzraudzības programmas, kas dod iespēju verificēt, vai šis zvejas rīks pastāvīgi nodrošina, ka ziemeļu garneles mazuļu proporcija nozvejā ir maza.

| (15) | ZZTEK apstiprina ieguvumus, ko saglabāšanas jomā nodrošina ar Nordmøre tipa režģi aprīkoti zvejas rīki, kad tos izmanto Norvēģijas omāra (Nephrops norvegicus) specializētajā zvejā. Ņemot vērā minēto ieteikumu un atzīstot attiecīgā zvejas rīka pierādīto spēju līdz minimumam samazināt mencas piezvejas, ir lietderīgi Regulas (ES) Nr. 724/2010 7. panta 1. punktā dotajā sarakstā ar zvejas rīkiem, uz kuriem attiecas atbrīvojums, iekļaut minētā zvejas rīka izmantošanu Norvēģijas omāra zvejniecībā. |
| --- | --- |

(15)

ZZTEK apstiprina ieguvumus, ko saglabāšanas jomā nodrošina ar Nordmøre tipa režģi aprīkoti zvejas rīki, kad tos izmanto Norvēģijas omāra (Nephrops norvegicus) specializētajā zvejā. Ņemot vērā minēto ieteikumu un atzīstot attiecīgā zvejas rīka pierādīto spēju līdz minimumam samazināt mencas piezvejas, ir lietderīgi Regulas (ES) Nr. 724/2010 7. panta 1. punktā dotajā sarakstā ar zvejas rīkiem, uz kuriem attiecas atbrīvojums, iekļaut minētā zvejas rīka izmantošanu Norvēģijas omāra zvejniecībā.

| (16) | Tomēr ZZTEK norāda, ka šādu ierīču iedarbīgums Norvēģijas omāra zvejniecībā ir atkarīgs no zvejas operācijās gūto piezvejas sugu īpatņu garumu sadalījuma un ka šis sadalījums būs noteicošais nozvejas robežlieluma sasniegšanas faktors. Lai pārliecinātos par to, vai šis zvejas rīks pastāvīgi nodrošina, ka mazuļu piezvejas nepārsniedz robežlielumu, un ļautu dalībvalstīm vākt papildu datus, kā norādījusi ZZTEK, zvejas operācijām, kurās šādus zvejas rīkus izmanto zvejas aizlieguma apgabalos, būtu jāpiemēro īpaša uzraudzības programma. |
| --- | --- |

(16)

Tomēr ZZTEK norāda, ka šādu ierīču iedarbīgums Norvēģijas omāra zvejniecībā ir atkarīgs no zvejas operācijās gūto piezvejas sugu īpatņu garumu sadalījuma un ka šis sadalījums būs noteicošais nozvejas robežlieluma sasniegšanas faktors. Lai pārliecinātos par to, vai šis zvejas rīks pastāvīgi nodrošina, ka mazuļu piezvejas nepārsniedz robežlielumu, un ļautu dalībvalstīm vākt papildu datus, kā norādījusi ZZTEK, zvejas operācijām, kurās šādus zvejas rīkus izmanto zvejas aizlieguma apgabalos, būtu jāpiemēro īpaša uzraudzības programma.

| (17) | Ņemot vērā visus iepriekš minētos konstatējumus, Komisija būtībā uzskata, ka pragmatiska, bet vienlaikus piesardzīga pieeja zvejniecību pārvaldībā ir iekļaut šo zvejas rīku Regulas (ES) Nr. 724/2010 7. panta 1. punkta sarakstā ar zvejas rīkiem, uz kuriem attiecas atbrīvojums, lai varētu noteikt pagaidu atbrīvojumus, jo pretējā gadījumā datu vākšana nebūtu iespējama. Turklāt Norvēģijas omāra zvejniecībās izmantoto Nordmøre tipa režģu spēja samazināt mencas piezvejas līdz ļoti zemiem līmeņiem ir pierādīta. Ņemot vērā mencas krājuma pašreizējo stāvokli Ziemeļjūrā, Komisija uzskata, ka šādu zvejas rīku izmantošana ir piemērots līdzeklis, kā pēc iespējas samazināt nevēlamu mencas nozveju. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā visus iepriekš minētos konstatējumus, Komisija būtībā uzskata, ka pragmatiska, bet vienlaikus piesardzīga pieeja zvejniecību pārvaldībā ir iekļaut šo zvejas rīku Regulas (ES) Nr. 724/2010 7. panta 1. punkta sarakstā ar zvejas rīkiem, uz kuriem attiecas atbrīvojums, lai varētu noteikt pagaidu atbrīvojumus, jo pretējā gadījumā datu vākšana nebūtu iespējama. Turklāt Norvēģijas omāra zvejniecībās izmantoto Nordmøre tipa režģu spēja samazināt mencas piezvejas līdz ļoti zemiem līmeņiem ir pierādīta. Ņemot vērā mencas krājuma pašreizējo stāvokli Ziemeļjūrā, Komisija uzskata, ka šādu zvejas rīku izmantošana ir piemērots līdzeklis, kā pēc iespējas samazināt nevēlamu mencas nozveju.

| (18) | Ņemot vērā to, ka ar Regulu (ES) 2019/1241 ir atcelta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 IV nodaļas IV sadaļas 3. iedaļā iekļautā pilnvarojošā norma, uz kuras pamata tika pieņemta Regula (ES) Nr. 724/2010, un tātad izdarīt turpmākus grozījumus minētajā aktā vairs nav iespējams, un ņemot vērā to, ka ir nepieciešams nodrošināt ar kopīgo ieteikumu ierosināto saskaņotajā protokolā iekļauto pasākumu īstenošanu, ir lietderīgi pieņemt vajadzīgās izmaiņas, atbilstošo normu iekļaujot ar šo deleģēto regulu. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā to, ka ar Regulu (ES) 2019/1241 ir atcelta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 IV nodaļas IV sadaļas 3. iedaļā iekļautā pilnvarojošā norma, uz kuras pamata tika pieņemta Regula (ES) Nr. 724/2010, un tātad izdarīt turpmākus grozījumus minētajā aktā vairs nav iespējams, un ņemot vērā to, ka ir nepieciešams nodrošināt ar kopīgo ieteikumu ierosināto saskaņotajā protokolā iekļauto pasākumu īstenošanu, ir lietderīgi pieņemt vajadzīgās izmaiņas, atbilstošo normu iekļaujot ar šo deleģēto regulu.

| (19) | Kopīgajā ieteikumā ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (8) 18. panta 3. punktu un ar Regulas (ES) 2019/1241 15. panta 2., 4. un 5. punktu un 19. pantu, un tātad tos var iekļaut šajā regulā, |
| --- | --- |

(19)

Kopīgajā ieteikumā ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (8) 18. panta 3. punktu un ar Regulas (ES) 2019/1241 15. panta 2., 4. un 5. punktu un 19. pantu, un tātad tos var iekļaut šajā regulā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka detalizētus noteikumus par to, kā ziemeļu garneles (Pandalus borealis) mazuļu aizsardzības nolūkā īstenojami reāllaika zvejas aizliegumi Skagerakā.

Pandalus borealis

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; |
| --- | --- |

a)

“Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

| b) | “zvejas rīka iemetiens” ir darbība no zvejas rīka ievietošanas līdz tā pacelšanai; |
| --- | --- |

b)

“zvejas rīka iemetiens” ir darbība no zvejas rīka ievietošanas līdz tā pacelšanai;

| c) | “kopīgas resursu izmantošanas plāns” ir plāns, kas norādīts īpašajā kontroles un inspekcijas programmā, kura izveidota atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. pantam; |
| --- | --- |

c)

“kopīgas resursu izmantošanas plāns” ir plāns, kas norādīts īpašajā kontroles un inspekcijas programmā, kura izveidota atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. pantam;

| d) | “ziemeļu garneles mazuļi” ir ziemeļu garneles (Pandalus borealis) īpatņi, kuru galvkrūšu vairogs ir īsāks par 14,8 mm. Galvkrūšu vairoga garumu mēra paralēli viduslīnijai no viena acs dobuma aizmugures līdz tālākajai galvkrūšu vairoga malai; |
| --- | --- |

d)

“ziemeļu garneles mazuļi” ir ziemeļu garneles (Pandalus borealis) īpatņi, kuru galvkrūšu vairogs ir īsāks par 14,8 mm. Galvkrūšu vairoga garumu mēra paralēli viduslīnijai no viena acs dobuma aizmugures līdz tālākajai galvkrūšu vairoga malai;

Pandalus borealis

| e) | “Nordmøre tipa režģis” ir selektivitātes ierīce, ko ievieto tralī un kas sastāv no slīpi savērsta režģa un izejas atvēruma. Šī ierīce ļauj zvejas rīkā iekļūt garnelēm vai Norvēģijas omāriem, bet novērš nevēlamas zivju piezvejas, izvadot tās pa izejas atvērumu. |
| --- | --- |

e)

“Nordmøre tipa režģis” ir selektivitātes ierīce, ko ievieto tralī un kas sastāv no slīpi savērsta režģa un izejas atvēruma. Šī ierīce ļauj zvejas rīkā iekļūt garnelēm vai Norvēģijas omāriem, bet novērš nevēlamas zivju piezvejas, izvadot tās pa izejas atvērumu.

Nordmøre

3. pants

Nozvejas robežlielums

Nozvejas robežlielums, kura sasniegšanas gadījumā tiek noteikts reāllaika zvejas aizliegums saskaņā ar šo regulu, ir ziemeļu garneles mazuļu daudzums, kas atbilst 20 % (svara izteiksmē) ziemeļu garneles kopējās nozvejas vienā zvejas rīka iemetienā.

4. pants

Inspekcijas

1.   Informācijas avots, ko izmanto, lai uzraudzītu nozvejas robežlielumus, ir inspekcijas, kurās kompetentās kontroles iestādes jūrā inspicē zvejas kuģus, kas ziemeļu garneli (Pandalus borealis) zvejo ar demersālajiem traļiem, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 32 mm.

2.   Piekrastes dalībvalsts un/vai dalībvalsts, kas piedalās kopīgā operācijā saskaņā ar kopīgas resursu izmantošanas plānu, identificē apgabalus un periodus, kuros pastāv risks sasniegt nozvejas robežlielumu.

3.   Inspekcijas jo īpaši veic saskaņā ar 2. punktu identificētajos apgabalos, lai konstatētu, vai ziemeļu garneles mazuļu procentuālā daļa ir sasniegusi nozvejas robežlielumu.

4.   Kontroles iestādes ziemeļu garneles nozvejas inspicē, izmantojot I pielikumā aprakstīto paraugošanas procedūru.

5.   Inspekcijas datus un ziemeļu garneles mazuļu daudzumu paraugā reģistrē paraugošanas protokolā, kas noteikts II pielikumā. Paraugošanas ziņojuma veidlapu, kas iekļauta II pielikumā, pienācīgi aizpilda tūlīt pēc parauga izmērīšanas.

6.   Ja ziemeļu garneles daudzums zvejas rīka iemetienā ir mazāks par 100 kg, šo zvejas rīka iemetienu par pamatu zvejas aizlieguma ieteikšanai neizmanto.

5. pants

Paziņojumi par robežlielumu

1.   Ja saskaņā ar 4. panta 4. punktu ievākto paraugu rezultāti vismaz divos zvejas rīka iemetienos 96 stundu laikā rāda, ka ziemeļu garneles mazuļu daudzums ir sasniedzis nozvejas robežlielumu, 4. panta 5. punktā minētais paraugošanas ziņojums tiek nekavējoties aizpildīts un nosūtīts piekrastes dalībvalsts kontaktpunktam, kas apsver, vai būtu jānosaka reāllaika zvejas aizliegums. Nosūtītos paraugošanas ziņojumus var papildināt par inspekcijām atbildīgo kontroles iestāžu ieteikums noteikt reāllaika zvejas aizliegumu.

2.   Ja ziemeļu garneles mazuļu proporcija ir lielāka par 40 % no minētās sugas kopējās nozvejas, kontroles iestādes reāllaika zvejas aizliegumu drīkst ieteikt, pamatojoties uz vienu paraugu.

6. pants

Zvejas aizliegums

1.   Pamatojoties uz 4. panta 4. punktā minētajiem paraugošanas ziņojumiem, attiecīgā piekrastes dalībvalsts drīkst saskaņā ar 7. pantu noteiktā apgabalā (“zvejas aizlieguma apgabals”) aizliegt ziemeļu garneles zveju ar demersālajiem traļiem, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 32 mm.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta traleriem, kuri ziemeļu garneles zvejā izmanto izmērselektīvo Nordmøre tipa režģi, kas minēts III pielikumā, drīkst atļaut zvejot ziemeļu garneli zvejas aizlieguma apgabalā. Kuģi, kas vēlas izmantot šo atbrīvojumu, pirms ieiešanas zvejas aizlieguma apgabalā savu nodomu un izmantoto zvejas rīku paziņo piekrastes dalībvalsts zvejas uzraudzības centram.

3.   Kuģiem, kuri izmanto izmērselektīvo Nordmøre tipa režģi, kas minēts III pielikumā, un darbojas zvejas aizlieguma apgabalā, piemēro īpašu uzraudzības programmu, kas dalībvalstīm jāizveido, lai verificētu ziemeļu garneles mazuļu proporciju minētās sugas kopējā nozvejā. Minēto programmu rezultātus Komisijai nosūta ne vēlāk kā 6 mēnešus pēc programmas sākuma datuma un divpadsmit mēnešus pēc tam.

4.   Ja, inspicējot kuģi, kurš zvejas aizlieguma apgabalā izmanto izmērselektīvo Nordmøre tipa režģi, kas minēts III pielikumā, tiek konstatēts, ka ziemeļu garneles mazuļu nozveja sasniedz nozvejas robežlielumu, minētais kuģis uz visu atlikušo zvejas aizlieguma periodu iziet no zvejas aizlieguma apgabala.

5.   Tomēr kuģis drīkst pēc zvejas rīka pielāgošanas atgriezties zvejas aizlieguma apgabalā un palikt tajā, ja tas saņem kompetento kontroles iestāžu atļauju. Tādā gadījumā kontroles iestādes inspicē kuģa nākamo zvejas rīka iemetienu, lai nodrošinātu, ka ziemeļu garneles mazuļu nozveja nozvejas robežlielumu nesasniedz.

7. pants

Zvejas aizlieguma apgabala ģeogrāfiskais apmērs

Zvejas aizlieguma apgabala ģeogrāfiskās robežas nosaka, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

| a) | apgabala noteikšanā jo īpaši ņem vērā zvejas rīka vilkšanas trajektorijas, kas novedušas pie lēmuma noteikt zvejas aizliegumu, dziļuma līknes, nozvejas sastāvu un zvejas darbību; |
| --- | --- |

a)

apgabala noteikšanā jo īpaši ņem vērā zvejas rīka vilkšanas trajektorijas, kas novedušas pie lēmuma noteikt zvejas aizliegumu, dziļuma līknes, nozvejas sastāvu un zvejas darbību;

| b) | zvejas aizlieguma apgabals nepārsniedz 50 jūras kvadrātjūdzes. |
| --- | --- |

b)

zvejas aizlieguma apgabals nepārsniedz 50 jūras kvadrātjūdzes.

8. pants

Reāllaika zvejas aizlieguma ilgums

1.   Reāllaika zvejas aizliegums stājas spēkā lēmuma pieņemšanas dienā plkst. 24.00 pēc universālā koordinētā laika (UTC). Lēmuma pieņemšanas laiks būtu jāplāno tā, lai kuģiem, kas darbojas apgabala tuvumā, būtu pietiekami daudz laika tikt informētiem saskaņā ar 7. pantu.

2.   Zvejas aizliegumu apgabalā piemēro 14 dienas, pēc kurām to automātiski beidz piemērot pusnaktī (UTC).

9. pants

Piekrastes kaimiņvalstis

1.   Piekrastes dalībvalstis var ierosināt sadarbību ar piekrastes kaimiņvalstīm, lai reāllaika zvejas aizliegumu ieviestu, izmantojot paraugošanas rezultātus no abām robežas pusēm.

2.   Ja apgabals, kurā nosakāms zvejas aizliegums, iesniedzas teritorijā un ūdeņos, kas ir divu vai vairāku piekrastes dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, piekrastes dalībvalsts nekavējoties informē kaimiņos esošo piekrastes dalībvalsti un trešās valstis par konstatējumiem un lēmumu noteikt zvejas aizliegumu attiecīgajā apgabalā. Piekrastes kaimiņvalsts tad var apsvērt iespēju noteikt zvejas aizliegumu savos ūdeņos.

3.   Piekrastes dalībvalsts drīkst aicināt piekrastes kaimiņvalstis tās vārdā ņemt paraugus ūdeņos, kas ir šo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā.

10. pants

Informācija

1.   Kad saskaņā ar 6. pantu ir pieņemts lēmums par reāllaika zvejas aizliegumu, piekrastes dalībvalsts nekavējoties:

| a) | savā tīmekļvietnē ievieto paziņojumu par reāllaika zvejas aizliegumu, arī karti, koordinātas un pamatojošos paraugošanas ziņojumus; |
| --- | --- |

a)

savā tīmekļvietnē ievieto paziņojumu par reāllaika zvejas aizliegumu, arī karti, koordinātas un pamatojošos paraugošanas ziņojumus;

| b) | ciktāl iespējams, informē kuģus, kas atrodas zvejas aizlieguma apgabala tuvumā; |
| --- | --- |

b)

ciktāl iespējams, informē kuģus, kas atrodas zvejas aizlieguma apgabala tuvumā;

| c) | ar elektronisku paziņojumu informē Norvēģijas Zivsaimniecības direktorātu, Komisiju un zvejas uzraudzības centrus attiecīgajās dalībvalstīs un trešās valstīs, kuru zvejas kuģiem ir atļauts darboties attiecīgajā apgabalā. Paziņojumā iekļauj informāciju par datumu un laiku, kad zvejas aizliegums stājas spēkā, koordinātas, kas norobežo zvejas aizlieguma apgabalu, un attiecīgo tīmekļvietni, kurā ir papildu informācija. |
| --- | --- |

c)

ar elektronisku paziņojumu informē Norvēģijas Zivsaimniecības direktorātu, Komisiju un zvejas uzraudzības centrus attiecīgajās dalībvalstīs un trešās valstīs, kuru zvejas kuģiem ir atļauts darboties attiecīgajā apgabalā. Paziņojumā iekļauj informāciju par datumu un laiku, kad zvejas aizliegums stājas spēkā, koordinātas, kas norobežo zvejas aizlieguma apgabalu, un attiecīgo tīmekļvietni, kurā ir papildu informācija.

2.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka to zvejas uzraudzības centri informē kuģus, kuri peld ar to karogu un kurus ietekmē reāllaika zvejas aizliegums.

3.   Pēc pieprasījuma attiecīgā piekrastes dalībvalsts sniedz Komisijai detalizētus paraugošanas ziņojumus un pamatojumus, uz kuriem balstās saskaņā ar 7. pantu pieņemtais reāllaika zvejas aizliegums.

11. pants

Demersālie traleri ar
  Nordmøre
  tipa režģi

1.   Neskarot Regulas (ES) Nr. 724/2010 7. pantu, demersālie traleri, kas izmanto turpmāk minētos zvejas rīkus, ir atbrīvoti no zvejas aizlieguma, ja minētajā pantā paredzētie nosacījumi ir izpildīti:

| — | demersālie traļi, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 32 mm, ar kuriem zvejo ziemeļu garneli (Pandalus borealis) un kuri aprīkoti ar Nordmøre tipa šķirotājrežģi, kam attālums starp stieņiem nepārsniedz 19 mm, bet nav aprīkoti ar zivju paturēšanas ierīci, |
| --- | --- |

—

demersālie traļi, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 32 mm, ar kuriem zvejo ziemeļu garneli (Pandalus borealis) un kuri aprīkoti ar Nordmøre tipa šķirotājrežģi, kam attālums starp stieņiem nepārsniedz 19 mm, bet nav aprīkoti ar zivju paturēšanas ierīci,

| — | demersālie traļi, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par 70 mm, ar kuriem zvejo Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus) un kuri aprīkoti ar Nordmøre tipa režģi, kam attālums starp stieņiem nepārsniedz 35 mm, bet nav aprīkoti ar zivju paturēšanas ierīci. |
| --- | --- |

—

demersālie traļi, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par 70 mm, ar kuriem zvejo Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus) un kuri aprīkoti ar Nordmøre tipa režģi, kam attālums starp stieņiem nepārsniedz 35 mm, bet nav aprīkoti ar zivju paturēšanas ierīci.

2.   Karoga dalībvalstis, kuru kuģi izmanto 1. punktā minētos zvejas rīkus un darbojas reāllaika zvejas aizlieguma apgabalā, izveido īpašu uzraudzības programmu, kas dod iespēju verificēt, vai nozvejas nesasniedz robežlielumu. Ja nozvejas sasniedz robežlielumu, minētie kuģi uz atlikušo zvejas aizlieguma periodu iziet no zvejas aizlieguma apgabala. Minēto programmu rezultātus Komisijai nosūta ne vēlāk kā 6 mēnešus pēc programmas sākuma datuma un pēc tam – reizi divpadsmit mēnešos. Ja šādu programmu rezultāti liecina, ka nozvejas pārsniedz robežlielumus, atbrīvojums uz šiem zvejas rīkiem vairs neattiecas.

12. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 1. oktobrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2010. gada 12. augusta Regula (ES) Nr. 724/2010, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā konkrētās zvejniecībās Ziemeļjūrā un Skagerakā īstenojami zvejas liegumi reāllaikā (OV L 213, 13.8.2010., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 43, 22.12.2009., 1. lpp.).

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 4. jūlija Regula (ES) 2018/973, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 (OV L 179, 16.7.2018., 1. lpp.).

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

8

---

I PIELIKUMS

PARAUGOŠANAS METODIKA

Paraugus ņem un mēra saskaņā ar šādiem noteikumiem.

1.

Kad vien iespējams, paraugus ņem un mēra ciešā sadarbībā ar zvejas kuģa kapteini un apkalpi. Zvejas kuģa kapteini un apkalpi rosina piedalīties procesā. Viņus mudina arī dalīties ar informāciju, kas varētu būt zvejas aizlieguma apgabala robežu noteikšanai relevanta.

2.

Par pamatu nozvejas sastāva aplēsēm izmanto kopējo nozveju vienā zvejas rīka iemetienā.

3.

| a) | paraugs jāņem tā, lai tas atspoguļotu ziemeļu garneles nozvejas sastāvu zvejas rīka iemetienā. Lai to panāktu, kapteinis vai viņa norīkota persona palīdz parauga ņemšanā; |
| --- | --- |

a)

paraugs jāņem tā, lai tas atspoguļotu ziemeļu garneles nozvejas sastāvu zvejas rīka iemetienā. Lai to panāktu, kapteinis vai viņa norīkota persona palīdz parauga ņemšanā;

| b) | parauga minimālais apjoms ir 2 kg vai 1 litrs ziemeļu garneļu. |
| --- | --- |

b)

parauga minimālais apjoms ir 2 kg vai 1 litrs ziemeļu garneļu.

4.

Par robežgarumu īsāku ziemeļu garneļu daudzumu aprēķina kā procentuālo daļu no kopējā ziemeļu garneļu skaita paraugā.

5.

Paraugošanas ziņojuma veidlapu, kas iekļauta II pielikumā, pienācīgi aizpilda tūlīt pēc parauga izmērīšanas.

---

II PIELIKUMS

| REĀLLAIKA ZVEJAS AIZLIEGUMI – PARAUGOŠANAS ZIŅOJUMS PIEKRASTES VALSTIJ |
| --- |
| Dati, kas saistīti ar ZIEMEĻU GARNELES robežgarumu |
| Inspekcijas/novērošanas dati | Inspekcijas platforma | Inspektora/novērotāja vārds, uzvārds | Inspektora/novērotāja vārds, uzvārds | Inspekcijas/novērošanas datums un laiks (1) | Inspekcijas/novērošanas pozīcija (2) |
| | | | | |
| Zvejas kuģa dati | Vārds | Izsaukuma signāls | Reģistrācijas numurs | Karoga valsts | Zvejas rīka tips:
  tralis/dubulttralis | Linuma acs izmērs (mm) |
| | | | | | |
| Selektīvie pasākumi | Režģis (ziemeļu garneles atšķirošanai) | Režģis (mm) | Citi | | Savācējmaiss | Savācējmaisa linuma acu izmērs |
| | | | | | |
| Zvejas operācijas dati | Sākums | Datums un laiks  (1) | Pozīcija  (2) | | |
| | | | |
| Beigas | Datums un laiks  (1) | Pozīcija  (2) | Zvejas operācijas ilgums  (3) | |
| | | | |
| Nozvejas dati | Aplēstā kopējā nozveja (kg) zvejas rīka iemetienā | |
| Aplēstā ziemeļu garneles nozveja (kg) zvejas rīka iemetienā | |
| Ziemeļu garneles parauga lielums (kg/litri) | |
| Kopējais ziemeļu garneļu skaits paraugā | |
| Par robežgarumu īsāku ziemeļu garneļu skaits paraugā | |
| Mazizmēra ziemeļu garneles procentos (par robežgarumu īsāku īpatņu skaits / kopējais skaits) | |
| Novērojumi un papildinformācija | Papildinformācija no citiem avotiem, piemēram, no kapteiņa. |
| Inspektora paraksts | Nav nepieciešams, ja ziņojums sagatavots elektroniski un piekrastes valstij nosūtīts pa e-pastu. |

REĀLLAIKA ZVEJAS AIZLIEGUMI – PARAUGOŠANAS ZIŅOJUMS PIEKRASTES VALSTIJ

Dati, kas saistīti ar ZIEMEĻU GARNELES robežgarumu

Inspekcijas/novērošanas dati

Inspekcijas platforma

Inspektora/novērotāja vārds, uzvārds

Inspektora/novērotāja vārds, uzvārds

Inspekcijas/novērošanas datums un laiks (1)

Inspekcijas/novērošanas pozīcija (2)

Zvejas kuģa dati

Vārds

Izsaukuma signāls

Reģistrācijas numurs

Karoga valsts

Zvejas rīka tips:

tralis/dubulttralis

Linuma acs izmērs (mm)

Selektīvie pasākumi

Režģis (ziemeļu garneles atšķirošanai)

Režģis (mm)

Citi

Savācējmaiss

Savācējmaisa linuma acu izmērs

Zvejas operācijas dati

Sākums

Datums un laiks  (1)

Pozīcija  (2)

Beigas

Datums un laiks  (1)

Pozīcija  (2)

Zvejas operācijas ilgums  (3)

Nozvejas dati

Aplēstā kopējā nozveja (kg) zvejas rīka iemetienā

Aplēstā ziemeļu garneles nozveja (kg) zvejas rīka iemetienā

Ziemeļu garneles parauga lielums (kg/litri)

Kopējais ziemeļu garneļu skaits paraugā

Par robežgarumu īsāku ziemeļu garneļu skaits paraugā

Mazizmēra ziemeļu garneles procentos (par robežgarumu īsāku īpatņu skaits / kopējais skaits)

Novērojumi un papildinformācija

Papildinformācija no citiem avotiem, piemēram, no kapteiņa.

Inspektora paraksts

Nav nepieciešams, ja ziņojums sagatavots elektroniski un piekrastes valstij nosūtīts pa e-pastu.

---

(1)  dd/mm/gg hh mm (vietējais laiks 24 stundu sistēmā).

(2)  Piemēram, 56°24′ N 01° 30′ E.

(3)  hh mm.

---

III PIELIKUMS

SELEKTĪVAIS REŽĢIS, KO ATĻAUTS IZMANTOT ZIEMEĻU GARNELES ZVEJNIECĪBĀ REĀLLAIKA ZVEJAS AIZLIEGUMA LAIKĀ

Grunts tralis, kura pagarinājuma daļas un āmja linuma acu izmērs ir vismaz 35 mm un kurš aprīkots ar šķirotājrežģi, kam augšējā daļā attālums starp stieņiem nav lielāks par 19 mm un apakšējā daļā attālums starp stieņiem nav mazāks par 9,5 mm. Aiz režģa apakšējās daļas ir nenoslēgta izeja uz jūras gultni. Linuma acs izmērs aiz šķirotājrežģa ir vismaz 35 mm.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2202

(2019. gada 16. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā – “Olio di Puglia” (AĢIN)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Olio di Puglia”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Olio di Puglia”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Olio di Puglia” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Olio di Puglia” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Olio di Puglia” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.5. grupas “Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)” saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 256, 30.7.2019., 21. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2203

(2019. gada 16. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā – “Sneem Black Pudding” (AĢIN)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Īrijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Sneem Black Pudding”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Īrijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Sneem Black Pudding”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Sneem Black Pudding” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Sneem Black Pudding” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Sneem Black Pudding” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 273, 14.8.2019., 7. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2204

(2019. gada 16. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Κρασοτύρι Κω” (“Krasotiri Ko”) / “Τυρί της Πόσιας” (“Tiri tis Possias”), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Κρασοτύρι Κω” (“Krasotiri Ko”) / “Τυρί της Πόσιας” (“Tiri tis Possias”), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Κρασοτύρι Κω” (“Krasotiri Ko”)/“Τυρί της Πόσιας” (“Tiri tis Possias”) būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Κρασοτύρι Κω” (“Krasotiri Ko”)/“Τυρί της Πόσιας” (“Tiri tis Possias”) būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Κρασοτύρι Κω” (“Krasotiri Ko”) / “Τυρί της Πόσιας” (“Tiri tis Possias”) (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.3. grupas “Siers” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā

–Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 283, 21.8.2019., 3. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2205

(2019. gada 16. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Κριτσά” (Kritsa) (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Κριτσά” (Kritsa), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Κριτσά” (Kritsa), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Κριτσά” (Kritsa) būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Κριτσά” (Kritsa) būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Κριτσά” (Kritsa) (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.5. grupas “Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)” saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 271, 13.8.2019., 86. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

LĒMUMI

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/16

---

EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES, Euratom) 2019/2206

(2019. gada 18. decembris)

par Eiropas ombuda ievēlēšanu

EIROPAS PARLAMENTS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 24. panta trešo daļu un 228. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par statūtiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (1),

ņemot vērā Reglamenta 231. pantu,

ņemot vērā aicinājumu izvirzīt amata kandidātus (2),

ņemot vērā 2019. gada 18. decembra balsojumu,

IR NOLĒMIS.

Ievēlēt Emily O’REILLY, lai tā pildītu Eiropas ombuda pienākumus līdz pašreizējā Parlamenta sasaukuma beigām.

Strasbūrā, 2019. gada 18. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

---

(1)  
  OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.

1

(2)  
  OV C 293, 30.8.2019., 1. lpp.

2

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/17

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2207

(2019. gada 5. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos Izpildinstitūcijas 39. sesijā attiecībā uz dažiem grozījumiem Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 1979. gada Konvencijai par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (“Konvencija”) ir pievienots Protokols par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (“Protokols”), kas tika pieņemts 1999. gadā. |
| --- | --- |

(1)

1979. gada Konvencijai par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (“Konvencija”) ir pievienots Protokols par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (“Protokols”), kas tika pieņemts 1999. gadā.

| (2) | Ievērojot Protokola 13.a pantu, Konvencijas Izpildinstitūcijas (“Izpildinstitūcija”) sesijā klātesošās Puses var pieņemt Protokola un tā pielikumu grozījumus. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Protokola 13.a pantu, Konvencijas Izpildinstitūcijas (“Izpildinstitūcija”) sesijā klātesošās Puses var pieņemt Protokola un tā pielikumu grozījumus.

| (3) | Izpildinstitūcijas 30. sesijā klātesošās Puses 2012. gadā grozīja Protokolu, pieņemot Lēmumus 2012/1 un 2012/2. Lēmumā 2012/1 izklāstītie grozījumi stājās spēkā un kļuva piemērojami, ievērojot paātrināto procedūru, kas paredzēta Protokolā. Lēmumā 2012/2 izklāstītais grozījums bija jāpieņem Protokola Pusēm un Savienība to apstiprināja ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1757 (1). Minētais grozījums stājās spēkā 2019. gada 7. oktobrī. |
| --- | --- |

(3)

Izpildinstitūcijas 30. sesijā klātesošās Puses 2012. gadā grozīja Protokolu, pieņemot Lēmumus 2012/1 un 2012/2. Lēmumā 2012/1 izklāstītie grozījumi stājās spēkā un kļuva piemērojami, ievērojot paātrināto procedūru, kas paredzēta Protokolā. Lēmumā 2012/2 izklāstītais grozījums bija jāpieņem Protokola Pusēm un Savienība to apstiprināja ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1757 (1). Minētais grozījums stājās spēkā 2019. gada 7. oktobrī.

| (4) | Izpildinstitūcijai savā 39. sesijā, kas notiks9.–2019. gada 13. decembrī, ir jālemj par Protokola 3.a panta un Protokola VII pielikuma grozījumu pieņemšanu, ko ierosinājušas Amerikas Savienotās Valstis, ar mērķi atvieglot Protokola ratifikāciju tām Pusēm, kas nav Savienības dalībvalstis. |
| --- | --- |

(4)

Izpildinstitūcijai savā 39. sesijā, kas notiks9.–2019. gada 13. decembrī, ir jālemj par Protokola 3.a panta un Protokola VII pielikuma grozījumu pieņemšanu, ko ierosinājušas Amerikas Savienotās Valstis, ar mērķi atvieglot Protokola ratifikāciju tām Pusēm, kas nav Savienības dalībvalstis.

| (5) | Ņemot vērā, ka grozāmā Protokola priekšmets un saturs attiecas uz Savienības acquis, jo īpaši, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2284 (2), ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Izpildinstitūcijā. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā, ka grozāmā Protokola priekšmets un saturs attiecas uz Savienības acquis, jo īpaši, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2284 (2), ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Izpildinstitūcijā.

| (6) | Savienības nostājai Izpildinstitūcijas 39. sesijā vajadzētu būt atbalstīt priekšlikumu grozīt Protokola VII pielikumu. |
| --- | --- |

(6)

Savienības nostājai Izpildinstitūcijas 39. sesijā vajadzētu būt atbalstīt priekšlikumu grozīt Protokola VII pielikumu.

| (7) | Ja Izpildinstitūcijas 39. sesijā klātesošās Puses no Austrumeiropas, Kaukāza un Vidusāzijas reģiona valstīm norāda, ka priekšlikums grozīt Protokola 3.a pantu ir lietderīgs, Savienības nostājai Izpildinstitūcijas 39. sesijā vajadzētu būt atbalstīt minēto priekšlikumu. Ja minētās Puses nenorāda, ka priekšlikums grozīt Protokola 3.a pantu ir lietderīgs, Savienības nostājai vajadzētu būt aicināt Amerikas Savienotās Valstis atsaukt savu priekšlikumu un, ja Amerikas Savienotās Valstis neatsauc savu priekšlikumu, Savienībai vajadzētu būt iespējai iebilst pret minēto priekšlikumu, |
| --- | --- |

(7)

Ja Izpildinstitūcijas 39. sesijā klātesošās Puses no Austrumeiropas, Kaukāza un Vidusāzijas reģiona valstīm norāda, ka priekšlikums grozīt Protokola 3.a pantu ir lietderīgs, Savienības nostājai Izpildinstitūcijas 39. sesijā vajadzētu būt atbalstīt minēto priekšlikumu. Ja minētās Puses nenorāda, ka priekšlikums grozīt Protokola 3.a pantu ir lietderīgs, Savienības nostājai vajadzētu būt aicināt Amerikas Savienotās Valstis atsaukt savu priekšlikumu un, ja Amerikas Savienotās Valstis neatsauc savu priekšlikumu, Savienībai vajadzētu būt iespējai iebilst pret minēto priekšlikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos Izpildinstitūcijas 39. sesijā (“Izpildinstitūcijas 39. sesija”), ir šāda:

| a) | atbalstīt Amerikas Savienoto Valstu iesniegto priekšlikumu grozīt Protokola VII pielikumu nolūkā pagarināt elastīguma termiņus no 2019. gada līdz 2024. gadam; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt Amerikas Savienoto Valstu iesniegto priekšlikumu grozīt Protokola VII pielikumu nolūkā pagarināt elastīguma termiņus no 2019. gada līdz 2024. gadam;

| b) | ja Izpildinstitūcijas 39. sesijā klātesošās Puses no Austrumeiropas, Kaukāza un Vidusāzijas reģiona valstīm norāda, ka priekšlikums grozīt Protokola 3.a pantu ar nolūku pagarināt elastīguma termiņus no 2019. gada līdz 2024. gadam ir lietderīgs – atbalstīt Amerikas Savienoto Valstu iesniegto priekšlikumu grozīt minēto pantu; |
| --- | --- |

b)

ja Izpildinstitūcijas 39. sesijā klātesošās Puses no Austrumeiropas, Kaukāza un Vidusāzijas reģiona valstīm norāda, ka priekšlikums grozīt Protokola 3.a pantu ar nolūku pagarināt elastīguma termiņus no 2019. gada līdz 2024. gadam ir lietderīgs – atbalstīt Amerikas Savienoto Valstu iesniegto priekšlikumu grozīt minēto pantu;

| c) | ja šā panta b) apakšpunktā noteiktais nosacījums netiek izpildīts – aicināt Amerikas Savienotās Valstis atsaukt priekšlikumu grozīt Protokola 3.a pantu; |
| --- | --- |

c)

ja šā panta b) apakšpunktā noteiktais nosacījums netiek izpildīts – aicināt Amerikas Savienotās Valstis atsaukt priekšlikumu grozīt Protokola 3.a pantu;

| d) | ja Amerikas Savienotās Valstis neatsauc priekšlikumu grozīt Protokola 3.a pantu pēc šā panta c) apakšpunktā minētā aicinājuma, Savienība var iebilst pret minēto priekšlikumu. |
| --- | --- |

d)

ja Amerikas Savienotās Valstis neatsauc priekšlikumu grozīt Protokola 3.a pantu pēc šā panta c) apakšpunktā minētā aicinājuma, Savienība var iebilst pret minēto priekšlikumu.

2. pants

Savienības pārstāvji, apspriedušies ar dalībvalstīm, koordinācijas sanāksmēs uz vietas var vienoties par 1. pantā noteiktās nostājas precizēšanu, ņemot vērā norises Izpildinstitūcijas 39. sesijā, bez Padomes papildu lēmuma.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 5. decembrī

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

M. LINTILÄ

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2017/1757 (2017. gada 17. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā pieņemtu grozījumu 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (OV L 248, 27.9.2017., 3. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

2

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/19

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2208

(2019. gada 9. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz protokola Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm pieņemšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. un 4. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2016. gada 28. jūlijā saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1850 (1) Savienības vārdā tika parakstīts Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), un tas tiek provizoriski piemērots no 2016. gada 15. decembra. |
| --- | --- |

(1)

2016. gada 28. jūlijā saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/1850 (1) Savienības vārdā tika parakstīts Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), un tas tiek provizoriski piemērots no 2016. gada 15. decembra.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 14. pantu Pusēm ir jāizveido kopējs savstarpējs režīms, ar kuru regulē izcelsmes noteikumus. Jaunais režīms ir jāpievieno nolīguma pielikumā ar EPN komitejas lēmumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 14. pantu Pusēm ir jāizveido kopējs savstarpējs režīms, ar kuru regulē izcelsmes noteikumus. Jaunais režīms ir jāpievieno nolīguma pielikumā ar EPN komitejas lēmumu.

| (3) | EPN komitejai tās gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir jāpieņem lēmums attiecībā uz nolīguma protokolu Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. |
| --- | --- |

(3)

EPN komitejai tās gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir jāpieņem lēmums attiecībā uz nolīguma protokolu Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm.

| (4) | Protokols Nr. 1 ņem vērā jaunākās norises, lai nodrošinātu elastīgākus un vienkāršākus izcelsmes noteikumus, kuru mērķis ir atvieglināt uzņēmējiem tirdzniecību un optimizēt nolīgumā paredzētā preferenciālā režīma izmantošanas pakāpi. |
| --- | --- |

(4)

Protokols Nr. 1 ņem vērā jaunākās norises, lai nodrošinātu elastīgākus un vienkāršākus izcelsmes noteikumus, kuru mērķis ir atvieglināt uzņēmējiem tirdzniecību un optimizēt nolīgumā paredzētā preferenciālā režīma izmantošanas pakāpi.

| (5) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem EPN komitejas nākamajā sanāksmē, jo minētais lēmums būs Savienībai saistošs. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem EPN komitejas nākamajā sanāksmē, jo minētais lēmums būs Savienībai saistošs.

| (6) | Tādēļ Savienības nostājas EPN komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Savienības nostājas EPN komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejas, kura izveidota ar pagaidu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 2019. gada gadskārtējā sanāksmē attiecībā uz EPN komitejas lēmuma pieņemšanu par protokolu Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm, pamatā ir EPN komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 9. decembrī

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1850 (2008. gada 21. novembris) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (OV L 287, 21.10.2016., 1. lpp.).

1

---

PROJEKTS

Ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, izveidotās

EPN KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2019

(2019. gada ...)

par Protokola Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm pieņemšanu

EPN KOMITEJA,

ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), kas parakstīts 2016. gada 28. jūlijā un ko provizoriski piemēro no 2016. gada 15. decembra, un jo īpaši tā 14. un 82. pantu,

tā kā:

| (1) | Nolīgum, no vienas puses, piemēro teritorijām, uz kurām attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar minētajā Līgumā izklāstītajiem nosacījumiem un, no otras puses, Ganas teritorijai. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgum, no vienas puses, piemēro teritorijām, uz kurām attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar minētajā Līgumā izklāstītajiem nosacījumiem un, no otras puses, Ganas teritorijai.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 14. pantu Pusēm ir jāizveido kopējs savstarpējs režīms, ar kuru regulē izcelsmes noteikumus, pamatojoties uz Kotonū nolīgumā definētajiem izcelsmes noteikumiem un paredzot uzlabojumus, kā arī ņemot vērā Ganas mērķus attīstības jomā. EPN komitejai šis režīms ir jāpievieno nolīguma pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 14. pantu Pusēm ir jāizveido kopējs savstarpējs režīms, ar kuru regulē izcelsmes noteikumus, pamatojoties uz Kotonū nolīgumā definētajiem izcelsmes noteikumiem un paredzot uzlabojumus, kā arī ņemot vērā Ganas mērķus attīstības jomā. EPN komitejai šis režīms ir jāpievieno nolīguma pielikumā.

| (3) | Puses ir vienojušās par Protokolu Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. |
| --- | --- |

(3)

Puses ir vienojušās par Protokolu Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm.

| (4) | Saskaņā ar nolīguma 82. pantu šā nolīguma protokoli ir tā sastāvdaļas, |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar nolīguma 82. pantu šā nolīguma protokoli ir tā sastāvdaļas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Protokola Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm teksts šā lēmuma pielikumā ar šo ir pieņemts.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.

...,

Ganas vārdā –

Eiropas Savienības vārdā –

---

PIELIKUMS

Protokols Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

SATURA RĀDĪTĀJS

| I SADAĻA | | VISPĀRĪGI NOTEIKUMI |
| --- | --- | --- |
| Panti | | |
| | 1. | Definīcijas |
| II SADAĻA | | JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES RAŽOJUMI” DEFINĪCIJA |
| Panti | | |
| | 2. | Vispārīgi noteikumi |
| | 3. | Pilnībā iegūti ražojumi |
| | 4. | Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti ražojumi |
| | 5. | Nepietiekamas apstrādes vai pārstrādes darbības |
| | 6. | No muitas nodokļa atbrīvotu Eiropas Savienībā importētu materiālu apstrāde vai pārstrāde |
| | 7. | Izcelsmes kumulācija |
| | 8. | Kumulācija ar citām valstīm, kuras gūst labumu no beznodokļa un bezkvotu piekļuves ES tirgum |
| | 9. | Kvalifikācijas vienība |
| | 10. | Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki |
| | 11. | Komplekti |
| | 12. | Neitrāli elementi |
| | 13. | Grāmatvedības nodalīšana |
| III SADAĻA | | TERITORIĀLĀS PRASĪBAS |
| Panti | | |
| | 14. | Teritorialitātes princips |
| | 15. | Izmaiņu neveikšana |
| | 16. | Izstādes |
| IV SADAĻA | | IZCELSMES APLIECINĀJUMS |
| Panti | | |
| | 17. | Vispārīgi noteikumi |
| | 18. | Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas procedūra |
| | 19. | Retrospektīvi izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1 |
| | 20. | Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 dublikāta izdošana |
| | 21. | Nosacījumi izcelsmes deklarācijas sagatavošanai |
| | 22. | Atzītais eksportētājs |
| | 23. | Izcelsmes apliecinājuma derīgums |
| | 24. | Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana |
| | 25. | Importēšana pa daļām |
| | 26. | Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma |
| | 27. | Informācijas procedūra kumulācijas vajadzībām |
| | 28. | Apliecinošie dokumenti |
| | 29. | Izcelsmes apliecinājuma un apliecinošo dokumentu saglabāšana |
| | 30. | Neatbilstība un formālas kļūdas |
| | 31. | Euro izteiktās summas |
| V SADAĻA | | ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA |
| Panti | | |
| | 32. | Administratīvie nosacījumi, lai uz ražojumiem attiektos nolīgumā paredzētās priekšrocības |
| | 33. | Paziņošana muitas dienestiem |
| | 34. | Citas administratīvās sadarbības metodes |
| | 35. | Izcelsmes apliecinājumu pārbaude |
| | 36. | Piegādātāja deklarāciju pārbaude |
| | 37. | Domstarpību izšķiršana |
| | 38. | Sankcijas |
| | 39. | Atkāpes |
| VI SADAĻA | | SEŪTA UN MELILJA |
| Panti | | |
| | 40. | Vispārīgi noteikumi |
| | 41. | Īpaši noteikumi |
| VII SADAĻA | | NOBEIGUMA NOTEIKUMI |
| Panti | | |
| | 42. | Noteikumu par izcelsmi pārskatīšana un piemērošana |
| | 43. | Pielikumi |
| | 44. | Protokola īstenošana |
| | 45. | Pārejas noteikumi attiecībā uz tranzītprecēm vai precēm uzglabāšanā |

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

Panti

1.

Definīcijas

II SADAĻA

JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES RAŽOJUMI” DEFINĪCIJA

Panti

2.

Vispārīgi noteikumi

3.

Pilnībā iegūti ražojumi

4.

Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti ražojumi

5.

Nepietiekamas apstrādes vai pārstrādes darbības

6.

No muitas nodokļa atbrīvotu Eiropas Savienībā importētu materiālu apstrāde vai pārstrāde

7.

Izcelsmes kumulācija

8.

Kumulācija ar citām valstīm, kuras gūst labumu no beznodokļa un bezkvotu piekļuves ES tirgum

9.

Kvalifikācijas vienība

10.

Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki

11.

Komplekti

12.

Neitrāli elementi

13.

Grāmatvedības nodalīšana

III SADAĻA

TERITORIĀLĀS PRASĪBAS

Panti

14.

Teritorialitātes princips

15.

Izmaiņu neveikšana

16.

Izstādes

IV SADAĻA

IZCELSMES APLIECINĀJUMS

Panti

17.

Vispārīgi noteikumi

18.

Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas procedūra

19.

Retrospektīvi izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1

20.

Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 dublikāta izdošana

21.

Nosacījumi izcelsmes deklarācijas sagatavošanai

22.

Atzītais eksportētājs

23.

Izcelsmes apliecinājuma derīgums

24.

Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana

25.

Importēšana pa daļām

26.

Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma

27.

Informācijas procedūra kumulācijas vajadzībām

28.

Apliecinošie dokumenti

29.

Izcelsmes apliecinājuma un apliecinošo dokumentu saglabāšana

30.

Neatbilstība un formālas kļūdas

31.

Euro izteiktās summas

V SADAĻA

ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA

Panti

32.

Administratīvie nosacījumi, lai uz ražojumiem attiektos nolīgumā paredzētās priekšrocības

33.

Paziņošana muitas dienestiem

34.

Citas administratīvās sadarbības metodes

35.

Izcelsmes apliecinājumu pārbaude

36.

Piegādātāja deklarāciju pārbaude

37.

Domstarpību izšķiršana

38.

Sankcijas

39.

Atkāpes

VI SADAĻA

SEŪTA UN MELILJA

Panti

40.

Vispārīgi noteikumi

41.

Īpaši noteikumi

VII SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

Panti

42.

Noteikumu par izcelsmi pārskatīšana un piemērošana

43.

Pielikumi

44.

Protokola īstenošana

45.

Pārejas noteikumi attiecībā uz tranzītprecēm vai precēm uzglabāšanā

| PROTOKOLA Nr. 1 PIELIKUMI | |
| --- | --- |
| Protokola Nr. 1 I PIELIKUMS | Ievadpiezīmes par protokola Nr. 1 II pielikumā ietverto sarakstu |
| Protokola Nr. 1 II PIELIKUMS | Saraksts ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai ražotais izstrādājums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu |
| Protokola Nr. 1 II-A PIELIKUMS | Atkāpes no tādu apstrādes vai pārstrādes darbību saraksta, kas jāveic attiecībā uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai izgatavotais ražojums varētu iegūt noteiktas izcelsmes statusu |
| Protokola Nr. 1 III PIELIKUMS | Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 veidlapa |
| Protokola Nr. 1 IV PIELIKUMS | Izcelsmes deklarācija |
| Protokola Nr.1 V-A PIELIKUMS | Piegādātāja deklarācija par ražojumiem, kuriem ir preferenciālas izcelsmes statuss |
| Protokola Nr. 1 V-B PIELIKUMS | Piegādātāja deklarācija par ražojumiem, kuriem nav preferenciālas izcelsmes statusa |
| Protokola Nr. 1 VI PIELIKUMS | Informācijas sertifikāts |
| Protokola Nr. 1 VII PIELIKUMS | Atkāpes pieteikuma veidlapa |
| Protokola Nr. 1 VIII PIELIKUMS | Aizjūras zemes un teritorijas |
| KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA | attiecībā uz Andoras Firstisti |
| KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA | attiecībā uz Sanmarīno Republiku |

PROTOKOLA Nr. 1 PIELIKUMI

Protokola Nr. 1 I PIELIKUMS

Ievadpiezīmes par protokola Nr. 1 II pielikumā ietverto sarakstu

Protokola Nr. 1 II PIELIKUMS

Saraksts ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai ražotais izstrādājums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu

Protokola Nr. 1 II-A PIELIKUMS

Atkāpes no tādu apstrādes vai pārstrādes darbību saraksta, kas jāveic attiecībā uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai izgatavotais ražojums varētu iegūt noteiktas izcelsmes statusu

Protokola Nr. 1 III PIELIKUMS

Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 veidlapa

Protokola Nr. 1 IV PIELIKUMS

Izcelsmes deklarācija

Protokola Nr.1 V-A PIELIKUMS

Piegādātāja deklarācija par ražojumiem, kuriem ir preferenciālas izcelsmes statuss

Protokola Nr. 1 V-B PIELIKUMS

Piegādātāja deklarācija par ražojumiem, kuriem nav preferenciālas izcelsmes statusa

Protokola Nr. 1 VI PIELIKUMS

Informācijas sertifikāts

Protokola Nr. 1 VII PIELIKUMS

Atkāpes pieteikuma veidlapa

Protokola Nr. 1 VIII PIELIKUMS

Aizjūras zemes un teritorijas

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA

attiecībā uz Andoras Firstisti

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA

attiecībā uz Sanmarīno Republiku

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Definīcijas

Šajā protokolā:

| a) | “ražošana” ir jebkāda veida apstrāde vai pārstrāde, ietverot montāžu vai īpašas darbības; |
| --- | --- |

a)

“ražošana” ir jebkāda veida apstrāde vai pārstrāde, ietverot montāžu vai īpašas darbības;

| b) | “materiāls” ir jebkura sastāvdaļa, izejviela, komponents vai daļa utt., ko izmanto ražojuma izgatavošanā; |
| --- | --- |

b)

“materiāls” ir jebkura sastāvdaļa, izejviela, komponents vai daļa utt., ko izmanto ražojuma izgatavošanā;

| c) | “ražojums” ir izgatavotais ražojums, pat ja vēlāk to paredzēts izmantot citā ražošanas darbībā; |
| --- | --- |

c)

“ražojums” ir izgatavotais ražojums, pat ja vēlāk to paredzēts izmantot citā ražošanas darbībā;

| d) | “preces” ir gan materiāli, gan ražojumi; |
| --- | --- |

d)

“preces” ir gan materiāli, gan ražojumi;

| e) | “muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar 1994. gada Nolīgumu par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) VII panta īstenošanu (PTO Nolīgums par muitas vērtības noteikšanu); |
| --- | --- |

e)

“muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar 1994. gada Nolīgumu par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) VII panta īstenošanu (PTO Nolīgums par muitas vērtības noteikšanu);

| f) | “ražotāja cena” ir cena, ko par ražojuma izgatavošanu maksā tam Eiropas Savienības vai Ganas ražotājam, kura uzņēmumā ir veikta ražojuma pēdējā apstrādes vai pārstrādes darbība, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība, atskaitot jebkurus samaksātos iekšējos nodokļus, ko atmaksā vai ko varētu atmaksāt, ja iegūto ražojumu eksportē; |
| --- | --- |

f)

“ražotāja cena” ir cena, ko par ražojuma izgatavošanu maksā tam Eiropas Savienības vai Ganas ražotājam, kura uzņēmumā ir veikta ražojuma pēdējā apstrādes vai pārstrādes darbība, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība, atskaitot jebkurus samaksātos iekšējos nodokļus, ko atmaksā vai ko varētu atmaksāt, ja iegūto ražojumu eksportē;

| g) | “materiālu vērtība” ir muitas vērtība izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, tad pirmā cena, ko var noskaidrot, kas samaksāta par šiem materiāliem Eiropas Savienībā vai Ganā; |
| --- | --- |

g)

“materiālu vērtība” ir muitas vērtība izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, tad pirmā cena, ko var noskaidrot, kas samaksāta par šiem materiāliem Eiropas Savienībā vai Ganā;

| h) | “noteiktas izcelsmes materiālu vērtība” ir g) punktā noteiktā šādu materiālu vērtība, ko piemēro mutatis mutandis; |
| --- | --- |

h)

“noteiktas izcelsmes materiālu vērtība” ir g) punktā noteiktā šādu materiālu vērtība, ko piemēro mutatis mutandis;

| i) | “pievienotā vērtība” ir ražotāja cena, kas samazināta par Eiropas Savienībā, ĀKK valstīs, kas vismaz provizoriski piemēro ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), vai aizjūras zemēs un teritorijās (AZT) no trešām valstīm importēto materiālu muitas vērtību; ja muitas vērtība nav zināma vai to nevar noteikt, ņem vērā pirmo noskaidrojamo cenu, kas maksāta par šiem materiāliem Eiropas Savienībā vai Ganā; |
| --- | --- |

i)

“pievienotā vērtība” ir ražotāja cena, kas samazināta par Eiropas Savienībā, ĀKK valstīs, kas vismaz provizoriski piemēro ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), vai aizjūras zemēs un teritorijās (AZT) no trešām valstīm importēto materiālu muitas vērtību; ja muitas vērtība nav zināma vai to nevar noteikt, ņem vērā pirmo noskaidrojamo cenu, kas maksāta par šiem materiāliem Eiropas Savienībā vai Ganā;

| j) | “nodaļas” un “pozīcijas” ir nodaļas un četrciparu pozīcijas nomenklatūrā, kas veido Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (turpmāk “Harmonizētā sistēma” jeb “HS”); |
| --- | --- |

j)

“nodaļas” un “pozīcijas” ir nodaļas un četrciparu pozīcijas nomenklatūrā, kas veido Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (turpmāk “Harmonizētā sistēma” jeb “HS”);

| k) | “klasificēts” attiecas uz ražojuma vai materiāla klasificēšanu konkrētā pozīcijā; |
| --- | --- |

k)

“klasificēts” attiecas uz ražojuma vai materiāla klasificēšanu konkrētā pozīcijā;

| l) | “sūtījums” ir ražojumi, kurus vai nu viens eksportētājs vienlaicīgi nosūta vienam saņēmējam, vai uz kuriem attiecas vienots pārvadājuma dokuments par to nosūtīšanu no eksportētāja saņēmējam, vai, ja šāda dokumenta nav, viens rēķins; |
| --- | --- |

l)

“sūtījums” ir ražojumi, kurus vai nu viens eksportētājs vienlaicīgi nosūta vienam saņēmējam, vai uz kuriem attiecas vienots pārvadājuma dokuments par to nosūtīšanu no eksportētāja saņēmējam, vai, ja šāda dokumenta nav, viens rēķins;

| m) | “teritorijas” ir teritorijas, ietverot teritoriālos ūdeņus; |
| --- | --- |

m)

“teritorijas” ir teritorijas, ietverot teritoriālos ūdeņus;

| n) | “AZT” ir aizjūras zemes un teritorijas, kā noteikts šā protokola VIII pielikumā; |
| --- | --- |

n)

“AZT” ir aizjūras zemes un teritorijas, kā noteikts šā protokola VIII pielikumā;

| o) | “Komiteja” ir Īpašā muitas jautājumu un tirdzniecības atvieglošanas lietu komiteja, kas minēta šā nolīguma 34. pantā. |
| --- | --- |

o)

“Komiteja” ir Īpašā muitas jautājumu un tirdzniecības atvieglošanas lietu komiteja, kas minēta šā nolīguma 34. pantā.

II SADAĻA

JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES RAŽOJUMI” DEFINĪCIJA

JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES RAŽOJUMI” DEFINĪCIJA

2. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Šajā nolīgumā šādus ražojumus uzskata par Eiropas Savienības izcelsmes ražojumiem:

| a) | ražojumus, kuri šā protokola 3. panta nozīmē ir pilnībā iegūti Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

a)

ražojumus, kuri šā protokola 3. panta nozīmē ir pilnībā iegūti Eiropas Savienībā;

| b) | Eiropas Savienībā iegūtus ražojumus, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav pilnībā iegūti Eiropas Savienībā, ja šie materiāli ir Eiropas Savienībā pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti šā protokola 4. panta nozīmē. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Savienībā iegūtus ražojumus, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav pilnībā iegūti Eiropas Savienībā, ja šie materiāli ir Eiropas Savienībā pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti šā protokola 4. panta nozīmē.

2.   Šajā nolīgumā šādus ražojumus uzskata par Ganas izcelsmes ražojumiem:

| a) | ražojumus, kas pilnībā iegūti Ganā šā protokola 3. panta nozīmē; |
| --- | --- |

a)

ražojumus, kas pilnībā iegūti Ganā šā protokola 3. panta nozīmē;

| b) | Ganā iegūtus ražojumus, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav pilnībā iegūti Ganā, ja šie materiāli ir Ganā pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti šā protokola 4. panta nozīmē. |
| --- | --- |

b)

Ganā iegūtus ražojumus, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav pilnībā iegūti Ganā, ja šie materiāli ir Ganā pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti šā protokola 4. panta nozīmē.

3. pants

Pilnībā iegūti ražojumi

1.   Šādus ražojumus uzskata par pilnībā iegūtiem Ganā vai Eiropas Savienībā:

| a) | tur dzimušus un audzētus dzīvus dzīvniekus; |
| --- | --- |

a)

tur dzimušus un audzētus dzīvus dzīvniekus;

| b) | minerālproduktus, kas tur iegūti no tās zemes vai tās jūras vai okeāna gultnes; |
| --- | --- |

b)

minerālproduktus, kas tur iegūti no tās zemes vai tās jūras vai okeāna gultnes;

| c) | tur novāktos augu valsts produktus; |
| --- | --- |

c)

tur novāktos augu valsts produktus;

| d) | produktus, kas iegūti no tur audzētiem dzīviem dzīvniekiem; |
| --- | --- |

d)

produktus, kas iegūti no tur audzētiem dzīviem dzīvniekiem;

| e) | i) | produktus, kas iegūti, tur medījot un zvejojot; |
| --- | --- | --- |

e)

i)

produktus, kas iegūti, tur medījot un zvejojot;

| ii) | akvakultūras, tostarp marikultūras, produktus, ja dzīvnieki ir tur audzēti no olām, ikriem, kāpuriem vai zivju mazuļiem; |
| --- | --- |

ii)

akvakultūras, tostarp marikultūras, produktus, ja dzīvnieki ir tur audzēti no olām, ikriem, kāpuriem vai zivju mazuļiem;

| f) | produktus, kas iegūti jūras zvejā, un citus produktus, kas iegūti jūrā ārpus Eiropas Savienības vai Ganas teritoriālajiem ūdeņiem ar to kuģiem; |
| --- | --- |

f)

produktus, kas iegūti jūras zvejā, un citus produktus, kas iegūti jūrā ārpus Eiropas Savienības vai Ganas teritoriālajiem ūdeņiem ar to kuģiem;

| g) | produktus, kas izgatavoti uz to pārstrādes kuģiem tikai no f) apakšpunktā minētajiem produktiem; |
| --- | --- |

g)

produktus, kas izgatavoti uz to pārstrādes kuģiem tikai no f) apakšpunktā minētajiem produktiem;

| h) | lietotus priekšmetus, kas savākti tur un ir derīgi vienīgi izejvielu iegūšanai; |
| --- | --- |

h)

lietotus priekšmetus, kas savākti tur un ir derīgi vienīgi izejvielu iegūšanai;

| i) | atkritumus un lūžņus, kas tur radušies ražošanas darbībās; |
| --- | --- |

i)

atkritumus un lūžņus, kas tur radušies ražošanas darbībās;

| j) | produktus, kas iegūti no jūras gultnes ārpus to teritoriālajiem ūdeņiem, ar nosacījumu, ka tām ir ekskluzīvas tiesības izmantot šo jūras gultni; |
| --- | --- |

j)

produktus, kas iegūti no jūras gultnes ārpus to teritoriālajiem ūdeņiem, ar nosacījumu, ka tām ir ekskluzīvas tiesības izmantot šo jūras gultni;

| k) | preces, ko tur ražo tikai no produktiem, kas precizēti a) līdz j) apakšpunktā. |
| --- | --- |

k)

preces, ko tur ražo tikai no produktiem, kas precizēti a) līdz j) apakšpunktā.

2.   Termini “to kuģi” un “to zivju pārstrādes kuģi”, šā panta 1. punkta f) un g) apakšpunktā, attiecas tikai uz kuģiem un pārstrādes kuģiem:

| a) | kas reģistrēti vai ir uzskaitē kādā Eiropas Savienības dalībvalstī vai Ganā; un |
| --- | --- |

a)

kas reģistrēti vai ir uzskaitē kādā Eiropas Savienības dalībvalstī vai Ganā; un

| b) | kas peld ar kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai Ganas karogu; un |
| --- | --- |

b)

kas peld ar kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai Ganas karogu; un

| c) | kas atbilst vienam no turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  i) | tie vismaz 50 procentu apmērā pieder Eiropas Savienības dalībvalstu un/vai Ganas valstspiederīgajiem; vai |
| --- | --- | --- |

c)

kas atbilst vienam no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

i)

tie vismaz 50 procentu apmērā pieder Eiropas Savienības dalībvalstu un/vai Ganas valstspiederīgajiem; vai

| ii) | tie pieder uzņēmumiem:






  — | kuru galvenais birojs un galvenā uzņēmējdarbība ir kādā Eiropas Savienības dalībvalstī vai Ganā un |
| --- | --- | --- |

ii)

tie pieder uzņēmumiem:

—

kuru galvenais birojs un galvenā uzņēmējdarbība ir kādā Eiropas Savienības dalībvalstī vai Ganā un

| — | kuri vismaz 50 procentu apmērā pieder vienai vai vairākām Eiropas Savienības dalībvalstīm un/vai Ganai, valsts uzņēmumiem šajās valstīs vai vienas valsts vai vairāku šo valstu valstspiederīgajiem. |
| --- | --- |

—

kuri vismaz 50 procentu apmērā pieder vienai vai vairākām Eiropas Savienības dalībvalstīm un/vai Ganai, valsts uzņēmumiem šajās valstīs vai vienas valsts vai vairāku šo valstu valstspiederīgajiem.

3.   Neatkarīgi no šā panta 2. punkta noteikumiem pēc Ganas pieprasījuma kuģus, kurus Gana fraktē vai nomā, uzskata par “tās kuģiem” zvejas darbībām vienīgi tās ekonomikas zonā ar nosacījumu, ka iepriekš ir bijis izteikts piedāvājums Eiropas Savienības ekonomikas dalībniekiem un ka ir ievēroti īstenošanas noteikumi, ko iepriekš formulējusi Komiteja. Komiteja nodrošina šajā punktā norādīto nosacījumu ievērošanu.

4.   Šā panta 2. punktā minētos nosacījumus var izpildīt Ganā, kā arī valstīs, kurās darbojas dažādi ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, ar kuriem ir piemērojama kumulācija. Šajos gadījumos uzskata, ka produktu izcelsme ir kuģa karoga valstī.

4. pants

Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti ražojumi

1.   Šā protokola 2. panta mērķiem ražojumus, kas nav pilnībā iegūti, uzskata par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem, ja ir ievēroti šā protokola II pielikumā ietvertajā sarakstā izklāstītie nosacījumi.

2.   Šā protokola 2. panta mērķiem un neatkarīgi no šā panta 1. punkta noteikumiem šā protokola II-A pielikumā uzskaitītos ražojumus var uzskatīt par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem, ja ir ievēroti minētajā pielikumā izklāstītie nosacījumi. Neskarot šā protokola 42. panta 2. punkta noteikumus, piecu (5) gadu laikposmā, sākot no protokola spēkā stāšanās dienas, šā protokola II- A pielikumu piemēro tikai eksportam no Ganas.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētie nosacījumi attiecībā uz visiem šajā nolīgumā ietvertajiem ražojumiem norāda uz to, kā jāapstrādā vai jāpārstrādā tādi nenoteiktas izcelsmes materiāli, kurus izmanto ražošanā, un šos nosacījumus piemēro tikai tādiem materiāliem. Tādējādi – ja kādu ražojumu, kas atbilstīgi sarakstā paredzētajiem nosacījumiem ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, izmanto kāda cita ražojuma ražošanā, tad sākotnējam ražojumam nepiemēro nosacījumus, kas piemērojami ražojumam, kura ražošanā to izmanto, un nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas varētu būt izmantoti tā ražošanā, neņem vērā.

4.   Neatkarīgi no šā panta 1. un 2. punkta nenoteiktas izcelsmes materiālus, ko saskaņā ar šā protokola II un II-A pielikumā paredzētajiem nosacījumiem nedrīkst izmantot attiecīgā ražojuma ražošanā, tomēr var izmantot, ja:

| a) | to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no ražojuma ražotāja cenas; |
| --- | --- |

a)

to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no ražojuma ražotāja cenas;

| b) | piemērojot šo punktu, attiecībā uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem nepārsniedz nevienu sarakstā minēto maksimālās vērtības procentuālo daudzumu. |
| --- | --- |

b)

piemērojot šo punktu, attiecībā uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem nepārsniedz nevienu sarakstā minēto maksimālās vērtības procentuālo daudzumu.

5.   Šā panta 4. punkta noteikumi neattiecas uz Harmonizētās sistēmas 50. līdz 63. nodaļas ražojumiem.

6.   Šā panta 1. līdz 5. punktu piemēro, ievērojot šā protokola 5. pantu.

5. pants

Nepietiekamas apstrādes vai pārstrādes darbības

1.   Neatkarīgi no tā, vai ir vai nav izpildīti šā protokola 4. panta nosacījumi, par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, lai ražojumam piešķirtu noteiktas izcelsmes ražojuma statusu, uzskata šādas darbības:

| a) | darbības, kas paredzētas tam, lai nodrošinātu ražojumu uzturēšanu labā stāvoklī pārvadāšanas un uzglabāšanas laikā; |
| --- | --- |

a)

darbības, kas paredzētas tam, lai nodrošinātu ražojumu uzturēšanu labā stāvoklī pārvadāšanas un uzglabāšanas laikā;

| b) | tādas vienkāršas darbības kā atbrīvošana no putekļiem, sijāšana, šķirošana, klasificēšana, piemeklēšana (tostarp preču komplektēšana), mazgāšana, tīrīšana, krāsošana, pulēšana, sadalīšana; |
| --- | --- |

b)

tādas vienkāršas darbības kā atbrīvošana no putekļiem, sijāšana, šķirošana, klasificēšana, piemeklēšana (tostarp preču komplektēšana), mazgāšana, tīrīšana, krāsošana, pulēšana, sadalīšana;

| c) | oksīdu, eļļu, krāsu vai citu segumu noņemšana; |
| --- | --- |

c)

oksīdu, eļļu, krāsu vai citu segumu noņemšana;

| d) | i) | iepakojuma nomaiņa un paku sadalīšana un apvienošana; |
| --- | --- | --- |

d)

i)

iepakojuma nomaiņa un paku sadalīšana un apvienošana;

| ii) | vienkārša iepildīšana pudelēs, flakonos, bundžās, maisos, kastēs, kārbās, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm utt., kā arī visas citas vienkāršās iepakošanas darbības; |
| --- | --- |

ii)

vienkārša iepildīšana pudelēs, flakonos, bundžās, maisos, kastēs, kārbās, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm utt., kā arī visas citas vienkāršās iepakošanas darbības;

| e) | uzrakstu, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz ražojumiem vai to iesaiņojuma; |
| --- | --- |

e)

uzrakstu, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz ražojumiem vai to iesaiņojuma;

| f) | vienādu vai dažādu ražojumu vienkārša sajaukšana, cukura sajaukšana ar citām vielām; |
| --- | --- |

f)

vienādu vai dažādu ražojumu vienkārša sajaukšana, cukura sajaukšana ar citām vielām;

| g) | vienkārša daļu montāža, lai izveidotu gatavu ražojumu; |
| --- | --- |

g)

vienkārša daļu montāža, lai izveidotu gatavu ražojumu;

| h) | vienkārša ražojumu izjaukšana pa daļām; |
| --- | --- |

h)

vienkārša ražojumu izjaukšana pa daļām;

| i) | tekstilmateriālu gludināšana vai presēšana; |
| --- | --- |

i)

tekstilmateriālu gludināšana vai presēšana;

| j) | graudaugu un rīsu atsēnalošana, daļēja vai pilnīga balināšana, pulēšana un glazēšana; |
| --- | --- |

j)

graudaugu un rīsu atsēnalošana, daļēja vai pilnīga balināšana, pulēšana un glazēšana;

| k) | cukura iekrāsošana vai aromatizēšana vai cukurgraudiņu veidošana; daļēja vai pilnīga cukura samalšana; |
| --- | --- |

k)

cukura iekrāsošana vai aromatizēšana vai cukurgraudiņu veidošana; daļēja vai pilnīga cukura samalšana;

| l) | augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, kauliņu izņemšana un lobīšana; |
| --- | --- |

l)

augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, kauliņu izņemšana un lobīšana;

| m) | asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sadalīšana; |
| --- | --- |

m)

asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sadalīšana;

| n) | divu vai vairāku tādu darbību apvienošana, kas minētas a) līdz m) apakšpunktā; |
| --- | --- |

n)

divu vai vairāku tādu darbību apvienošana, kas minētas a) līdz m) apakšpunktā;

| o) | dzīvnieku kaušana. |
| --- | --- |

o)

dzīvnieku kaušana.

2.   Nosakot, vai attiecībā uz konkrētu ražojumu veiktās apstrādes vai pārstrādes darbības ir uzskatāmas par nepietiekamām šā panta 1. punkta nozīmē, visas Eiropas Savienībā vai Ganā attiecībā uz minēto ražojumu veiktās darbības izvērtē kopā.

6. pants

No muitas nodokļa atbrīvotu Eiropas Savienībā importētu materiālu apstrāde vai pārstrāde

1.   Neskarot šā protokola 2. panta noteikumus, nenoteiktas izcelsmes materiālus, ko var importēt Eiropas Savienībā un kas ir atbrīvoti no muitas nodokļa, piemērojot lielākās labvēlības režīma (VLR) parastos tarifus atbilstīgi tās kopējam muitas tarifam (1), uzskata par Ganas izcelsmes materiāliem, ja tie ir iekļauti šajā valstī iegūtā ražojumā, ja tie tur ir bijuši pakļauti apstrādei vai pārstrādei, kas pārsniedz šā protokola 5. panta 1. punktā minētās darbības.

2.   Pārvadājumu sertifikātos EUR.1 (7. ailē) vai izcelsmes deklarācijās, kas izsniegtas saskaņā ar šā panta 1. punktu, ietver šādu norādi:

| — | “Application of Article 6(1) of Protocol No 1 to the Ghana-EU EPA”. |
| --- | --- |

—

“Application of Article 6(1) of Protocol No 1 to the Ghana-EU EPA”.

3.   Eiropas Savienība katru gadu dara zināmu Komitejai to materiālu sarakstu, uz kuriem attiecas šā panta noteikumi. Pēc paziņošanas sarakstu publicē Eiropas Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā), kā arī Gana atbilstīgi tās spēkā esošajām procedūrām.

4.   Šajā pantā paredzētā kumulācija netiek piemērota materiāliem, uz kuriem to importēšanas brīdī Eiropas Savienībā attiecas antidempinga vai kompensācijas maksājumi, ja tie nāk no valsts, uz kuru attiecas šie antidempinga vai kompensācijas maksājumi.

7. pants

Izcelsmes kumulācija

1.   Neskarot šā protokola 2. panta noteikumus, materiālus, kuru izcelsme ir kādā no nolīguma pusēm, citā Rietumāfrikas valstī (2), kura ir atbrīvota no muitas nodokļa un uz kuru neattiecas Eiropas Savienības tirgus kvotas, citās ĀKK valstīs, kas vismaz provizoriski piemēro ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), vai aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), uzskata par materiāliem, kuru izcelsme ir otrā nolīguma pusē, ja tie ir iekļauti šajā valstī iegūtā ražojumā un ja tiem tur ir veikta apstrāde vai pārstrāde, kas pārsniedz šā protokola 5. panta 1. punktā minētās darbības.

Ja attiecīgajā pusē veiktā apstrāde vai pārstrāde nepārsniedz šā protokola 5. panta 1. pantā minētās darbības, iegūto ražojumu uzskata par šīs puses izcelsmes ražojumu tikai tādā gadījumā, ja tur pievienotā vērtība ir lielāka nekā to izmantoto materiālu vērtība, kuru izcelsme ir jebkurā no pārējām valstīm vai teritorijām. Ja tas tā nav, iegūto ražojumu uzskata par tās valsts vai teritorijas izcelsmes ražojumu, kas sniegusi vislielāko vērtību galaprodukta ražošanā izmantotajos noteiktas izcelsmes materiālos.

Materiālu, kuru izcelsme ir citās ĀKK valstīs, kas vismaz provizoriski piemēro EPN, un AZT, izcelsmi nosaka saskaņā ar noteikumiem par izcelsmi, kurus piemēro starp Eiropas Savienību un šīm valstīm noslēgto priekšrocību nolīgumu ietvaros, un saskaņā ar šā protokola 27. panta noteikumiem.

2.   Neskarot šā protokola 2. panta noteikumus, vienā no pusēm, citās ĀKK valstīs, kas vismaz provizoriski piemēro EPN, vai AZT veiktās apstrādes vai pārstrādes darbības uzskata par veiktām otrajā pusē, ja materiāliem ir veikta vēlāka apstrāde vai pārstrāde, kas pārsniedz šā protokola 5. panta 1. punktā minētās darbības.

Ja vienā no pusēm veiktā apstrāde vai pārstrāde nepārsniedz šā protokola 5. panta 1. pantā minētās darbības, iegūto ražojumu uzskata par šīs puses izcelsmes ražojumu tikai tādā gadījumā, ja tur pievienotā vērtība ir lielāka nekā to izmantoto materiālu vērtība, kuru izcelsme ir jebkurā no minētajām valstīm vai teritorijām. Ja tas tā nav, iegūto ražojumu uzskata par tās valsts izcelsmes ražojumu, kas sniegusi vislielāko vērtību galaprodukta ražošanā izmantotajos noteiktas izcelsmes materiālos.

Gatavā ražojuma izcelsmi nosaka saskaņā ar šā protokola noteikumiem par izcelsmi un 27. panta noteikumiem.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā paredzēto kumulāciju var piemērot citām ĀKK valstīm, kas vismaz provizoriski piemēro EPN, citai Rietumāfrikas valstij, kura gūst labumu no beznodokļa un bezkvotu piekļuves Eiropas Savienībai, un aizjūras zemēm un teritorijām tikai tad, ja:

| a) | saņēmēja puse un visas valstis vai teritorijas, kas piedalās izcelsmes statusa iegūšanā, ir noslēgušas nolīgumu vai vienošanos par administratīvo sadarbību, kurš garantē šā panta pareizu piemērošanu un ietver atsauci uz atbilstīgu izcelsmes pierādījumu izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

saņēmēja puse un visas valstis vai teritorijas, kas piedalās izcelsmes statusa iegūšanā, ir noslēgušas nolīgumu vai vienošanos par administratīvo sadarbību, kurš garantē šā panta pareizu piemērošanu un ietver atsauci uz atbilstīgu izcelsmes pierādījumu izmantošanu;

| b) | Gana un Eiropas Savienība ar Eiropas Komisijas un Ganas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas starpniecību savstarpēji apmainās ar sīku informāciju par administratīvās sadarbības nolīgumiem ar citām šajā pantā minētajām zemēm vai teritorijām. Eiropas Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) un Gana saskaņā ar savām procedūrām publicē datumu, kurā šajā pantā paredzēto kumulāciju drīkst piemērot tām šajā pantā uzskaitītajām valstīm vai teritorijām, kuras ir izpildījušas nepieciešamās prasības. |
| --- | --- |

b)

Gana un Eiropas Savienība ar Eiropas Komisijas un Ganas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas starpniecību savstarpēji apmainās ar sīku informāciju par administratīvās sadarbības nolīgumiem ar citām šajā pantā minētajām zemēm vai teritorijām. Eiropas Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) un Gana saskaņā ar savām procedūrām publicē datumu, kurā šajā pantā paredzēto kumulāciju drīkst piemērot tām šajā pantā uzskaitītajām valstīm vai teritorijām, kuras ir izpildījušas nepieciešamās prasības.

4.   Šajā pantā paredzēto kumulāciju nepiemēro materiāliem:

| a) | kas ir iekļauti Harmonizētās sistēmas pozīcijā 1604 un 1605 un kuru izcelsme ir Klusā okeāna valstīs, kas ir parakstījušas EPN atbilstīgi II protokola 6. panta 6. punktam Partnerattiecību pagaidu nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (3); |
| --- | --- |

a)

kas ir iekļauti Harmonizētās sistēmas pozīcijā 1604 un 1605 un kuru izcelsme ir Klusā okeāna valstīs, kas ir parakstījušas EPN atbilstīgi II protokola 6. panta 6. punktam Partnerattiecību pagaidu nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (3);

| b) | kas ir iekļauti Harmonizētās sistēmas pozīcijā 1604 un 1605 un kuru izcelsme ir Klusā okeāna valstīs, kas ir parakstījušas EPN atbilstīgi jebkuriem turpmākajiem noteikumiem vispārējā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā, kas noslēgts starp Eiropas Savienību un Klusā okeāna ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

b)

kas ir iekļauti Harmonizētās sistēmas pozīcijā 1604 un 1605 un kuru izcelsme ir Klusā okeāna valstīs, kas ir parakstījušas EPN atbilstīgi jebkuriem turpmākajiem noteikumiem vispārējā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā, kas noslēgts starp Eiropas Savienību un Klusā okeāna ĀKK valstīm;

| c) | kuru izcelsme ir Dienvidāfrikas Republikā un kurus Eiropas Savienībā nevar importēt tieši, atbrīvojot no muitas nodokļa un bez kvotām. |
| --- | --- |

c)

kuru izcelsme ir Dienvidāfrikas Republikā un kurus Eiropas Savienībā nevar importēt tieši, atbrīvojot no muitas nodokļa un bez kvotām.

5.   Eiropas Savienība katru gadu dara zināmu Komitejai to materiālu sarakstu, uz kuriem attiecas šā panta 4. punkta c) apakšpunkta noteikumi. Pēc paziņošanas minēto sarakstu Eiropas Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā), kā arī Gana saskaņā ar savām procedūrām.

8. pants

Kumulācija ar citām valstīm, kuras gūst labumu no beznodokļa un bezkvotu piekļuves Eiropas Savienības tirgum

1.   Neskarot šā protokola 2. panta noteikumus, materiālus, kuru izcelsme ir no valstīm un teritorijām:

| a) | uz kurām attiecas “īpašais mazattīstīto valstu atbalsta režīms” Eiropas Savienības vispārējo tarifa preferenču shēmā (turpmāk “VPS”); vai |
| --- | --- |

a)

uz kurām attiecas “īpašais mazattīstīto valstu atbalsta režīms” Eiropas Savienības vispārējo tarifa preferenču shēmā (turpmāk “VPS”); vai

| b) | kas saskaņā ar VPS vispārīgiem noteikumiem gūst labumu no beznodokļa un bezkvotu piekļuves Eiropas Savienības tirgum, |
| --- | --- |

b)

kas saskaņā ar VPS vispārīgiem noteikumiem gūst labumu no beznodokļa un bezkvotu piekļuves Eiropas Savienības tirgum,

uzskata par materiāliem, kuru izcelsme ir Ganā, ja tie ir iekļauti šajā valstī iegūtajā produktā.

Nav nepieciešams šiem materiāliem tur veikt pietiekamas apstrādes vai pārstrādes darbības, ja tiem tur ir bijušas veiktas tādas apstrādes vai pārstrādes darbības, kas pārsniedz šā protokola 5. panta 1. punktā minētās darbības. Ja ražojums satur arī nenoteiktas izcelsmes materiālus, tad saskaņā ar šā protokola 4. panta noteikumiem ražojumam, kurā šie materiāli ir ietverti, ir jāveic pietiekama apstrāde vai pārstrāde, lai to uzskatītu par Ganas izcelsmes ražojumu.

1.2.   Materiālu no citām attiecīgajām valstīm vai teritorijām izcelsmi nosaka saskaņā ar noteikumiem par izcelsmi, ko piemēro Eiropas Savienības VPS un saskaņā ar šā protokola 27. panta noteikumiem.

1.3.   Šajā punktā paredzēto kumulāciju nepiemēro materiāliem:

| a) | kam to importēšanas brīdī Eiropas Savienībā piemēro antidempinga vai kompensācijas maksājumus, ja tie nāk no valsts, kurai piemēro šos antidempinga vai kompensācijas maksājumus; |
| --- | --- |

a)

kam to importēšanas brīdī Eiropas Savienībā piemēro antidempinga vai kompensācijas maksājumus, ja tie nāk no valsts, kurai piemēro šos antidempinga vai kompensācijas maksājumus;

| b) | kas ir iekļauti Harmonizētās sistēmas tarifu apakšpozīcijā 3302.10 un 3501.10 ; |
| --- | --- |

b)

kas ir iekļauti Harmonizētās sistēmas tarifu apakšpozīcijā 3302.10 un 3501.10 ;

| c) | kas ir tunzivs pamatprodukti, kuri klasificēti Harmonizētās sistēmas 3. nodaļā un uz kuriem attiecas Eiropas Savienības VPS; |
| --- | --- |

c)

kas ir tunzivs pamatprodukti, kuri klasificēti Harmonizētās sistēmas 3. nodaļā un uz kuriem attiecas Eiropas Savienības VPS;

| d) | attiecībā uz kuriem Eiropas Savienības VPS tarifa preferenču apmērs ir samazināts (graduēšana) vai tās ir pārtrauktas (noteikums par saglabāšanu). |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz kuriem Eiropas Savienības VPS tarifa preferenču apmērs ir samazināts (graduēšana) vai tās ir pārtrauktas (noteikums par saglabāšanu).

2.   Pēc Ganas paziņojuma, neskarot šā protokola 2. panta noteikumus un ievērojot šā panta 2.1., 2.2. un 5. punkta noteikumus, materiālus, kuru izcelsme ir valstīs vai teritorijās, kas gūst priekšrocības no nolīgumiem vai vienošanām, kas paredz beznodokļa un bezkvotu piekļuvi Eiropas Savienības tirgum, uzskata par Ganas izcelsmes materiāliem. Gana nodod šo paziņojumu Eiropas Savienībai ar Eiropas Komisijas starpniecību. Kumulācija ir piemērojama tik ilgi, kamēr tiek izpildīti tās piešķiršanas nosacījumi. Nav nepieciešams attiecīgajiem materiāliem veikt pietiekamas apstrādes vai pārstrādes darbības, ja tiem ir bijušas veiktas tādas apstrādes vai pārstrādes darbības, kas pārsniedz šā protokola 5. panta 1. punktā minētās darbības.

2.1.   Citu attiecīgo valstu vai teritoriju materiālu izcelsmi nosaka saskaņā ar noteikumiem par izcelsmi, ko piemēro prioritāro nolīgumu vai vienošanos starp Eiropas Savienību un šīm valstīm un teritorijām ietvaros un saskaņā ar šā protokola 27. panta noteikumiem.

2.2.   Šajā punktā paredzēto kumulāciju nepiemēro tādiem materiāliem:

| a) | kas ir ietverti Harmonizētās sistēmas 1. līdz 24. nodaļā vai produktu sarakstā, kurš norādīts PTO Nolīguma par lauksaimniecību, kas iekļauts 1994. gada VVTT, 1. pielikuma 1. punkta ii) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

kas ir ietverti Harmonizētās sistēmas 1. līdz 24. nodaļā vai produktu sarakstā, kurš norādīts PTO Nolīguma par lauksaimniecību, kas iekļauts 1994. gada VVTT, 1. pielikuma 1. punkta ii) apakšpunktā;

| b) | kam to importēšanas brīdī Eiropas Savienībā piemēro antidempinga vai kompensācijas maksājumus, ja tie nāk no valsts, kurai piemēro šos antidempinga vai kompensācijas maksājumus; |
| --- | --- |

b)

kam to importēšanas brīdī Eiropas Savienībā piemēro antidempinga vai kompensācijas maksājumus, ja tie nāk no valsts, kurai piemēro šos antidempinga vai kompensācijas maksājumus;

| c) | uz kuriem, pamatojoties uz brīvās tirdzniecības līgumu starp Eiropas Savienību un trešo valsti, attiecas tirdzniecības pasākumi un saglabāšanas pasākumi vai jebkādi citi pasākumi, kas nepieļauj šādu ražojumu iekļūšanu Eiropas Savienības tirgū, nemaksājot muitas nodokli un bez kvotām. |
| --- | --- |

c)

uz kuriem, pamatojoties uz brīvās tirdzniecības līgumu starp Eiropas Savienību un trešo valsti, attiecas tirdzniecības pasākumi un saglabāšanas pasākumi vai jebkādi citi pasākumi, kas nepieļauj šādu ražojumu iekļūšanu Eiropas Savienības tirgū, nemaksājot muitas nodokli un bez kvotām.

3.   Katru gadu Eiropas Savienība dara zināmu Komitejai to materiālu un valstu sarakstu, uz ko attiecas šā panta 1. punkta noteikumi. Pēc paziņošanas sarakstu publicē Eiropas Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā), kā arī Gana atbilstīgi to spēkā esošajām procedūrām. Gana katru gadu Komitejai dara zināmus tos materiālus, attiecībā uz kuriem ir piemērota šā panta 1. un 2. punktā paredzētā kumulācija.

4.   Pārvadājumu sertifikātos EUR.1 (7. aile) vai izcelsmes deklarācijās, kas izsniegtas saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu, ietver šādu norādi:

| — | “Application of Article 8.1 or 8.2 of Protocol No 1 to the Ghana-EU EPA”. |
| --- | --- |

—

“Application of Article 8.1 or 8.2 of Protocol No 1 to the Ghana-EU EPA”.

5.   Šā panta 1. un 2. punktā paredzēto kumulāciju var piemērot tikai šādos apstākļos:

| a) | visas valstis, kas piedalās izcelsmes statusa iegūšanā, ir noslēgušas nolīgumu vai vienošanos par administratīvo sadarbību, kurš garantē šā panta pareizu piemērošanu un ietver atsauci uz atbilstīgu izcelsmes pierādījumu izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

visas valstis, kas piedalās izcelsmes statusa iegūšanā, ir noslēgušas nolīgumu vai vienošanos par administratīvo sadarbību, kurš garantē šā panta pareizu piemērošanu un ietver atsauci uz atbilstīgu izcelsmes pierādījumu izmantošanu;

| b) | Gana ar Eiropas Komisijas starpniecību sniedz Eiropas Savienībai sīku informāciju par administratīvās sadarbības nolīgumiem ar citām šajā pantā paredzētajām valstīm vai teritorijām. Datumu, kurā šajā pantā paredzēto kumulāciju var piemērot šajā pantā minētajām valstīm un teritorijām, kas ir izpildījušas vajadzīgos nosacījumus, Eiropas Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā). |
| --- | --- |

b)

Gana ar Eiropas Komisijas starpniecību sniedz Eiropas Savienībai sīku informāciju par administratīvās sadarbības nolīgumiem ar citām šajā pantā paredzētajām valstīm vai teritorijām. Datumu, kurā šajā pantā paredzēto kumulāciju var piemērot šajā pantā minētajām valstīm un teritorijām, kas ir izpildījušas vajadzīgos nosacījumus, Eiropas Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā).

9. pants

Kvalifikācijas vienība

1.   Piemērojot šā protokola noteikumus, kvalifikācijas vienība ir konkrētais ražojums, ko uzskata par pamatvienību, lai noteiktu klasifikācijas iedalījumu pēc Harmonizētās sistēmas nomenklatūras.

Tādējādi uzskata:

| a) | ja ražojumu, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, klasificē vienā pozīcijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas noteikumiem, viss kopums veido kvalifikācijas vienību; |
| --- | --- |

a)

ja ražojumu, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, klasificē vienā pozīcijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas noteikumiem, viss kopums veido kvalifikācijas vienību;

| b) | ja sūtījumā ir vairāki vienādi ražojumi, kas Harmonizētajā sistēmā klasificēti vienā pozīcijā, tad, piemērojot šā protokola noteikumus, katrs ražojums jāņem vērā atsevišķi. |
| --- | --- |

b)

ja sūtījumā ir vairāki vienādi ražojumi, kas Harmonizētajā sistēmā klasificēti vienā pozīcijā, tad, piemērojot šā protokola noteikumus, katrs ražojums jāņem vērā atsevišķi.

2.   Ja saskaņā ar Harmonizētās sistēmas 5. vispārīgo noteikumu iepakojumu klasificē kopā ar tajā iepakoto ražojumu, tad, nosakot izcelsmi, iepakojumu un attiecīgo ražojumu uzskata par vienu veselu.

10. pants

Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki

Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus, ko nosūta ar kādu iekārtas vienību, mašīnu, aparatūru vai transportlīdzekli un kas ietilpst parastajā aprīkojumā, un ir iekļauti cenā vai arī nav norādīti atsevišķā rēķinā, uzskata par saistītiem ar attiecīgo iekārtas vienību, mašīnu, aparatūru vai transportlīdzekli.

11. pants

Komplekti

Uzskata, ka komplekti Harmonizētās sistēmas 3. vispārīgā noteikuma nozīmē ir ar noteiktu izcelsmi, ja visas to sastāvdaļas ir noteiktas izcelsmes ražojumi. Ja komplektā ietilpst noteiktas un nenoteiktas izcelsmes ražojumi, tad tomēr uzskata, ka viss komplekts ir ar noteiktu izcelsmi, ja vien nenoteiktas izcelsmes ražojumu vērtība nepārsniedz 15 procentus no komplekta ražotāja cenas.

12. pants

Neitrāli elementi

Lai noteiktu, vai ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums, nav jānosaka izcelsme ražošanas procesā izmantotajai(-ām):

| a) | enerģijai un degvielai; |
| --- | --- |

a)

enerģijai un degvielai;

| b) | ražotnei un iekārtām; |
| --- | --- |

b)

ražotnei un iekārtām;

| c) | mašīnām un darbarīkiem; |
| --- | --- |

c)

mašīnām un darbarīkiem;

| d) | precēm, kuras neietilpst un kuras nav paredzēts iekļaut galaproduktā. |
| --- | --- |

d)

precēm, kuras neietilpst un kuras nav paredzēts iekļaut galaproduktā.

13. pants

Grāmatvedības nodalīšana

1.   Ja atsevišķu noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes savstarpēji aizstājamu materiālu krājumu uzturēšana rada ievērojamas izmaksas vai materiālas grūtības, tad, lai pārvaldītu šādus krājumus, muitas dienesti pēc ieinteresēto personu rakstiska pieprasījuma var atļaut izmantot tā saukto “grāmatvedības nodalīšanas metodi” (turpmāk “metode”).

2.   Metodi piemēro arī rafinēšanai paredzētam noteiktas izcelsmes vai nenoteiktas izcelsmes jēlcukuram bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām, kas aprakstīti Harmonizētās sistēmas apakšpozīcijās 1701 12, 1701 13 un 1701 14, ko fiziski savieno vai sajauc kopā Ganā vai Eiropas Savienībā pirms eksportēšanas uz Eiropas Savienību un attiecīgi – uz Ganu.

3.   Metode nodrošina, ka jebkurā brīdī to iegūto ražojumu skaits, kurus varētu uzskatīt par Ganas vai Eiropas Savienības izcelsmes ražojumiem, ir tāds pats kā tas, ko varētu iegūt, ja būtu notikusi krājumu fiziska atdalīšana.

4.   Muitas dienesti var piešķirt šā panta 1. un 2. punktā minēto atļauju atkarībā no apstākļiem, ko tie uzskata par atbilstīgiem.

5.   Metodi piemēro un tās izmantošanu reģistrē saskaņā ar ražojuma ražošanas valstī vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem.

6.   Metodes izmantotājs atkarībā no apstākļiem var sagatavot vai pieprasīt izcelsmes pierādījumus to ražojumu apjomam, kurus var uzskatīt par noteiktas izcelsmes ražojumiem. Pēc muitas dienestu pieprasījuma izmantotājam ir jāiesniedz deklarācija par veidu, kādā apjomi ir tikuši pārvaldīti.

7.   Muitas dienesti kontrolē, kā atļauja tiek izmantota, un var to atsaukt, tiklīdz izmantotājs to jebkādā veidā izmanto pārmērīgi vai nepilda kādu citu no šajā protokolā minētajiem nosacījumiem.

8.   Šā panta 1. un 2. punktā minētie “savstarpēji aizstājamie materiāli” vai “savstarpēji aizstājamie ražojumi” ir viena un tā paša veida un vienas un tās pašas tirdzniecības kvalitātes materiāli vai ražojumi ar vienām un tām pašām tehniskajām un fiziskajām īpašībām, kurus nevar atšķirt vienus no otriem, lai noteiktu to izcelsmi.

III SADAĻA

Teritoriālās prasības

Teritoriālās prasības

14. pants

Teritorialitātes princips

1.   Izņemot šā protokola 6., 7. un 8. pantā paredzēto, šā protokola II sadaļā izklāstītie noteiktas izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumi Ganā vai Eiropas Savienībā jāizpilda nepārtraukti.

2.   Izņemot šā protokola 6., 7. un 8. pantā paredzēto, ja no Ganas vai Eiropas Savienības uz citu valsti eksportētas noteiktas izcelsmes preces nosūta atpakaļ, tās jāuzskata par nenoteiktas izcelsmes precēm, ja vien muitas dienestiem nepierāda, ka:

| a) | atpakaļ nosūtītas ir tās pašas preces, kas eksportētas; un |
| --- | --- |

a)

atpakaļ nosūtītas ir tās pašas preces, kas eksportētas; un

| b) | ar tām nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai preces uzturētu labā stāvoklī, kamēr tās atrodas attiecīgajā valstī vai kamēr tās eksportē. |
| --- | --- |

b)

ar tām nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai preces uzturētu labā stāvoklī, kamēr tās atrodas attiecīgajā valstī vai kamēr tās eksportē.

3.   Izcelsmes statusa saņemšanu saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šā protokola II sadaļā, neietekmē ārpus Eiropas Savienības vai Ganas veikta tādu materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas eksportēti no Eiropas Savienības vai Ganas un pēc tam atpakaļ importēti, ar nosacījumu, ka:

| a) | minētie ražojumi ir pilnībā iegūti Eiropas Savienībā vai Ganā vai ka tiem pirms eksportēšanas ir veiktas apstrādes vai pārstrādes darbības, kas pārsniedz šā protokola 5. pantā paredzētās darbības; un |
| --- | --- |

a)

minētie ražojumi ir pilnībā iegūti Eiropas Savienībā vai Ganā vai ka tiem pirms eksportēšanas ir veiktas apstrādes vai pārstrādes darbības, kas pārsniedz šā protokola 5. pantā paredzētās darbības; un

| b) | muitas dienestiem ir iespējams ticami pierādīt:






  i) | ka ārpus Eiropas Savienības vai Ganas veiktās apstrādes vai pārstrādes darbības ir tikušas īstenotas saskaņā ar izvešanu pārstrādei vai līdzīgām procedūrām; |
| --- | --- | --- |

b)

muitas dienestiem ir iespējams ticami pierādīt:

i)

ka ārpus Eiropas Savienības vai Ganas veiktās apstrādes vai pārstrādes darbības ir tikušas īstenotas saskaņā ar izvešanu pārstrādei vai līdzīgām procedūrām;

| ii) | ka atpakaļ importētās preces ir radītas eksportēto ražojumu apstrādes vai pārstrādes darbību rezultātā; un |
| --- | --- |

ii)

ka atpakaļ importētās preces ir radītas eksportēto ražojumu apstrādes vai pārstrādes darbību rezultātā; un

| iii) | ka ārpus Ganas vai Eiropas Savienības uzkrāto izmaksu kopējā vērtība, ietverot klātpievienoto materiālu vērtību, nepārsniedz 10 procentus no ražotāja noteiktās cenas galaproduktam, uz kura izcelsmi tiek veikta atsauce. |
| --- | --- |

iii)

ka ārpus Ganas vai Eiropas Savienības uzkrāto izmaksu kopējā vērtība, ietverot klātpievienoto materiālu vērtību, nepārsniedz 10 procentus no ražotāja noteiktās cenas galaproduktam, uz kura izcelsmi tiek veikta atsauce.

4.   Precēm, kas atbilst šā panta 3. punkta nosacījumiem, ārpus Ganas vai Eiropas Savienības uzkrāto izmaksu kopējā vērtība, ietverot klātpievienoto materiālu vērtību, tiek pielīdzināta nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējai vērtībai. Tad preces izcelsmi nosaka, piemērojot šā protokola II pielikumā minētos noteikumus, kumulējot gan ārpus, gan iekšpus Eiropas Savienības vai Ganas nenoteiktas izcelsmes materiālu izmantoto kopējo vērtību.

5.   Šā panta 3. un 4. punktu ražojumiem, kurus nevar uzskatīt par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem, piemēro tikai, piemērojot arī šā protokola 4. panta 4. punktā paredzēto vispārējo pielaidi.

6.   Šā panta 3. un 4. punktu nepiemēro ražojumiem, kas ietilpst Harmonizētās sistēmas 50. līdz 63. nodaļā.

15. pants

Izmaiņu neveikšana

1.   Noteiktas izcelsmes ražojumi, kas deklarēti iekšzemes lietošanai vienā nolīguma pusē, ir tie paši ražojumi, kas eksportēti no tās otras nolīguma puses, kurā tie ieguva noteiktas izcelsmes statusu. Tie pirms deklarēšanas iekšzemes lietošanai nedrīkst būt nekādā veidā pārveidoti, pārstrādāti, ar tiem nedrīkst veikt nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai saglabātu tos labā stāvoklī vai lai tiem pievienotu vai piestiprinātu marķējumu, etiķetes, zīmogus vai citu dokumentāciju nolūkā nodrošināt atbilstību konkrētām importētājas puses iekšējām prasībām.

2.   Ražojumus var uzglabāt trešā pusē, ar noteikumu, ka tie šajā trešā pusē ir nepārtrauktā muitas uzraudzībā.

3.   Neskarot IV sadaļas noteikumus, sūtījumu var sadalīt trešās puses teritorijā, ja to dara un par to atbild eksportētājs un ja minētajā trešajā valstī sūtījumi paliek muitas uzraudzībā.

4.   Šaubu gadījumā par to, vai ir izpildīti 1. līdz 3. punktā minētie nosacījumi, muitas dienesti var pieprasīt, lai importētājs iesniedz pierādījumus par atbilstību, kas var būt dažāda veida, ieskaitot līgumā paredzētos pārvadājumu dokumentus, piemēram, kravaszīmes vai faktisku vai konkrētu pierādījumu, kura pamatā ir iepakojumu marķējums vai numerācija, vai jebkuru ar pašām precēm saistītu pierādījumu.

16. pants

Izstādes

1.   Noteiktas izcelsmes ražojumus, kas nosūtīti uz izstādi valstī vai teritorijā, kas nav no tām, kuras minētas šā protokola 6., 7. un 8. pantā un ar kurām piemēro kumulāciju, un ko pēc izstādes pārdod importēšanai Ganā vai Eiropas Savienībā, ļauj importēt saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem, ja muitas dienestiem pierāda, ka:

| a) | eksportētājs ir nosūtījis šos ražojumus no Ganas vai Eiropas Savienības uz valsti, kurā notiek izstāde, un tur tos ir izstādījis; |
| --- | --- |

a)

eksportētājs ir nosūtījis šos ražojumus no Ganas vai Eiropas Savienības uz valsti, kurā notiek izstāde, un tur tos ir izstādījis;

| b) | minētais eksportētājs ražojumus ir pārdevis vai citādi nodevis kādai personai Ganā vai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

b)

minētais eksportētājs ražojumus ir pārdevis vai citādi nodevis kādai personai Ganā vai Eiropas Savienībā;

| c) | ražojumi ir nosūtīti izstādes laikā vai tūlīt pēc tās tādā stāvoklī, kādā tos nosūtīja uz izstādi; un |
| --- | --- |

c)

ražojumi ir nosūtīti izstādes laikā vai tūlīt pēc tās tādā stāvoklī, kādā tos nosūtīja uz izstādi; un

| d) | ražojumi pēc nosūtīšanas uz izstādi nav izmantoti citiem mērķiem, izņemot demonstrēšanu minētajā izstādē. |
| --- | --- |

d)

ražojumi pēc nosūtīšanas uz izstādi nav izmantoti citiem mērķiem, izņemot demonstrēšanu minētajā izstādē.

2.   Saskaņā ar šā protokola IV sadaļas noteikumiem izdod vai sagatavo izcelsmes apliecinājumu, un to parastajā kārtībā iesniedz importētājvalsts muitas dienestiem. Tajā norāda izstādes nosaukumu un adresi. Vajadzības gadījumā papildus var pieprasīt dokumentārus pierādījumus par izstādīšanas nosacījumiem.

3.   Šā panta 1. punktu piemēro visām tirdzniecības, rūpniecības, lauksaimniecības vai amatniecības izstādēm, gadatirgiem vai līdzīgai publiskai izstādīšanai, ko nerīko privātiem mērķiem veikalos vai uzņēmumu telpās nolūkā pārdot ārvalstu ražojumus un kuru laikā attiecīgie ražojumi paliek muitas kontrolē.

IV SADAĻA

IZCELSMES APLIECINĀJUMS

IZCELSMES APLIECINĀJUMS

17. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Eiropas Savienības izcelsmes ražojumiem, importējot tos Ganā, piemēro nolīgumā paredzētās priekšrocības, ja 21. panta 1. punktā minētajos gadījumos ir uzrādīta deklarācija (turpmāk “izcelsmes deklarācija”), ko eksportētājs iekļāvis rēķinā, pavadzīmē vai kādā citā tirdzniecības dokumentā, kurā attiecīgie ražojumi ir pietiekami sīki aprakstīti, lai tos varētu identificēt; izcelsmes deklarācijas teksts ir iekļauts šā protokola IV pielikumā.

2.   Ganas izcelsmes ražojumiem, importējot tos Eiropas Savienībā, piemēro nolīgumā paredzētās priekšrocības, iesniedzot:

| a) | vai nu pārvadājumu sertifikātu EUR.1, kura paraugs ir iekļauts šā protokola III pielikumā; vai |
| --- | --- |

a)

vai nu pārvadājumu sertifikātu EUR.1, kura paraugs ir iekļauts šā protokola III pielikumā; vai

| b) | šā protokola 21. panta 1. punktā paredzētajos gadījumos deklarāciju, ko eksportētājs iekļāvis rēķinā, pavadzīmē vai kādā citā tirdzniecības dokumentā, kurā attiecīgie ražojumi ir pietiekami sīki aprakstīti, lai tos varētu identificēt (turpmāk “izcelsmes deklarācija”); izcelsmes deklarācijas teksts ir iekļauts šā protokola IV pielikumā. |
| --- | --- |

b)

šā protokola 21. panta 1. punktā paredzētajos gadījumos deklarāciju, ko eksportētājs iekļāvis rēķinā, pavadzīmē vai kādā citā tirdzniecības dokumentā, kurā attiecīgie ražojumi ir pietiekami sīki aprakstīti, lai tos varētu identificēt (turpmāk “izcelsmes deklarācija”); izcelsmes deklarācijas teksts ir iekļauts šā protokola IV pielikumā.

3.   Neskarot 42. panta 3. punkta c) apakšpunktu, šā panta 2. punkta a) apakšpunkta noteikumi būs piemērojami ne ilgāk kā trīs gadus pēc šā protokola stāšanās spēkā. Pēc minētā laikposma piemēro tikai šā panta 2. punkta b) apakšpunkta noteikumus.

4.   Atkāpjoties no šā panta 1. un 2. punkta, noteiktas izcelsmes ražojumiem šā protokola nozīmē 26. pantā norādītajos gadījumos piemēro nolīgumā paredzētās priekšrocības arī tad, ja neiesniedz nevienu no šā panta 1. punktā minētajiem dokumentiem.

5.   Šīs sadaļas noteikumu piemērošanas nolūkā eksportētāji centīsies izmantot vienu kopīgu valodu gan Ganā, gan Eiropas Savienībā.

18. pants

Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas procedūra

1.   Pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izdod eksportētājvalsts muitas dienesti pēc eksportētāja rakstiska pieteikuma vai, ja eksportētājs uzņemas atbildību, pēc viņa pilnvarota pārstāvja rakstiska pieteikuma.

2.   Šajā nolūkā eksportētājs vai viņa pilnvarots pārstāvis aizpilda gan pārvadājumu sertifikātu EUR.1, gan pieteikuma veidlapu; to paraugi ir šā protokola III pielikumā. Šīs veidlapas aizpilda saskaņā ar šā protokola noteikumiem. Ja tās aizpilda rokrakstā, izmanto tinti un raksta ar drukātiem burtiem. Ražojumu aprakstu sniedz šim nolūkam atvēlētajā ailē, neatstājot nevienu tukšu rindu. Ja aile nav pilnībā aizpildīta, tad zem pēdējās apraksta rindas ievelk horizontālu līniju, visu tukšo laukumu šķērsām pārsvītrojot.

3.   Eksportētājam, kurš iesniedz pieteikumu pārvadājumu sertifikāta EUR.1 saņemšanai, jābūt gatavam pēc tās eksportētājvalsts muitas dienestu pieprasījuma, kurā izdots pārvadājumu sertifikāts EUR.1, jebkurā laikā uzrādīt visus attiecīgos dokumentus, kas apliecina attiecīgo ražojumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī atbilstību citiem šā protokola noteikumiem.

4.   Pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izsniedz Ganas muitas dienesti, ja attiecīgos ražojumus var uzskatīt par Ganas vai kādas citas šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētās valsts vai teritorijas izcelsmes ražojumiem un ja tie atbilst pārējiem šā protokola noteikumiem.

5.   Muitas dienesti, kas izsniedz sertifikātu EUR.1, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu ražojumu noteiktas izcelsmes statusu un atbilstību citiem šā protokola noteikumiem. Šajā nolūkā tiem ir tiesības prasīt visus pierādījumus un veikt jebkādas eksportētāja pārskatu pārbaudes vai jebkuru citu pārbaudi, ko tie uzskata par vajadzīgu. Muitas dienesti, kas izsniedz sertifikātu EUR.1, arī nodrošina, ka atbilstīgi tiek aizpildītas šā panta 2. punktā minētās veidlapas. Tie īpaši pārbauda, vai ražojumu aprakstam atvēlētā vieta ir aizpildīta tā, lai nebūtu iespējami krāpnieciski papildinājumi.

6.   Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izsniegšanas dienu norāda sertifikāta 11. ailē.

7.   Muitas dienesti izsniedz eksportētājam pārvadājumu sertifikātu EUR.1, tiklīdz ir veikta vai nodrošināta faktiskā eksportēšana.

19. pants

Retrospektīvi izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1

1.   Neatkarīgi no šā protokola 18. panta 7. punkta pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izņēmuma kārtā var izsniegt pēc attiecīgo ražojumu eksportēšanas, ja:

| a) | eksportēšanas laikā to neizsniedza kļūdas, netīšas nolaidības vai īpašu apstākļu dēļ; vai |
| --- | --- |

a)

eksportēšanas laikā to neizsniedza kļūdas, netīšas nolaidības vai īpašu apstākļu dēļ; vai

| b) | ja muitas dienestiem ir pierādīts, ka pārvadājumu sertifikāts EUR.1 bija izsniegts, bet, attiecīgos ražojumus importējot, netika pieņemts tehnisku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

b)

ja muitas dienestiem ir pierādīts, ka pārvadājumu sertifikāts EUR.1 bija izsniegts, bet, attiecīgos ražojumus importējot, netika pieņemts tehnisku iemeslu dēļ.

2.   Šā panta 1. punkta piemērošanai eksportētājam pieteikumā jānorāda to ražojumu eksportēšanas vieta un diena, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1, kā arī pieprasījuma iemesli.

3.   Muitas dienesti pārvadājumu sertifikātu EUR.1 var izsniegt retrospektīvi tikai pēc tam, kad tie ir pārbaudījuši, vai eksportētāja pieteikumā sniegtā informācija atbilst informācijai atbilstīgajos dokumentos.

4.   Retrospektīvi izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1 jāvizē ar šādu norādi:

“ISSUED RETROSPECTIVELY”.

5.   Šā panta 4. punktā minēto vīzu iekļauj pārvadājumu sertifikāta EUR.1 ailē “Piezīmes”.

20. pants

Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 dublikāta izdošana

1.   Ja pārvadājumu sertifikāts EUR.1 ir nozagts, pazaudēts vai iznīcināts, eksportētājs var vērsties muitas dienestos, kas sertifikātu izdevuši, lai iegūtu dublikātu, kuru sagatavo, pamatojoties uz šo dienestu rīcībā esošajiem eksporta dokumentiem.

2.   Izsniegtais dublikāts jāvizē ar šādu norādi:

“DUPLICATE”.

3.   Šā panta 2. punktā minēto vīzu iekļauj pārvadājumu sertifikāta EUR.1 dublikāta ailē “Piezīmes”.

4.   Dublikāts, kurā jānorāda oriģinālā pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas datums, ir derīgs no dienas, kad izdots pārvadājumu sertifikāta EUR.1 oriģināls.

21. pants

Nosacījumi izcelsmes deklarācijas sagatavošanai

1.   Izcelsmes deklarāciju var sagatavot:

| a) | kā minēts šā protokola 17. panta 1. punktā, reģistrētais eksportētājs saskaņā ar Eiropas Savienības iekšējiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

kā minēts šā protokola 17. panta 1. punktā, reģistrētais eksportētājs saskaņā ar Eiropas Savienības iekšējiem tiesību aktiem;

| b) | 17. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos:






  i) | ne ilgāk kā trīs gadus pēc šā protokola stāšanās spēkā – 22. pantā noteiktais eksportētājs; |
| --- | --- | --- |

b)

17. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos:

i)

ne ilgāk kā trīs gadus pēc šā protokola stāšanās spēkā – 22. pantā noteiktais eksportētājs;

| ii) | trīs gadus pēc šā protokola stāšanās spēkā – reģistrētais eksportētājs saskaņā ar Ganas iekšējiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

ii)

trīs gadus pēc šā protokola stāšanās spēkā – reģistrētais eksportētājs saskaņā ar Ganas iekšējiem tiesību aktiem;

| c) | jebkurš eksportētājs sūtījumiem, kuros ietilpst viena vai vairākas pakas ar noteiktas izcelsmes ražojumiem, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 6 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

jebkurš eksportētājs sūtījumiem, kuros ietilpst viena vai vairākas pakas ar noteiktas izcelsmes ražojumiem, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 6 000 EUR.

2.   Izcelsmes deklarāciju var sagatavot, ja attiecīgos ražojumus var uzskatīt par Ganas, Eiropas Savienības vai kādas citas šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētās valsts izcelsmes ražojumiem un tie atbilst citiem šā protokola noteikumiem.

3.   Eksportētājam, kurš sagatavo izcelsmes deklarāciju, jābūt gatavam pēc eksportētājvalsts muitas dienestu pieprasījuma jebkurā laikā iesniegt visus attiecīgos dokumentus, kas apliecina attiecīgo ražojumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī atbilstību citiem šā protokola noteikumiem.

4.   Eksportētājs sagatavo izcelsmes deklarāciju, uzrakstot, uzspiežot vai uzdrukājot uz rēķina, pavadzīmes vai cita tirdzniecības dokumenta deklarāciju, kuras teksts ietverts šā protokola IV pielikumā, kādā no minētajā pielikumā norādītajām valodām un saskaņā ar eksportētājvalsts tiesību aktu noteikumiem. Ja deklarāciju aizpilda rokrakstā, izmanto tinti un raksta ar drukātiem burtiem.

5.   Izcelsmes deklarācijā eksportētājs parakstās pašrocīgi. Tomēr reģistrētajam eksportētajam šā panta 1. punkta nozīmē vai atzītajam eksportētājam šā protokola 22. panta nozīmē izcelsmes deklarācijas nav jāparaksta, ja atzītais eksportētājs iesniedz eksportētājvalsts muitas dienestiem rakstisku apliecinājumu par to, ka viņš uzņemas visu atbildību par jebkuru izcelsmes deklarāciju ar norādi uz viņu, it kā viņš pašrocīgi to būtu parakstījis.

6.   Eksportētājs izcelsmes deklarāciju var sagatavot tad, kad attiecīgos ražojumus eksportē, vai pēc eksportēšanas ar nosacījumu, ka importētājvalstī šo deklarāciju iesniedz ne vēlāk kā divu (2) gadu laikā pēc attiecīgo deklarācijā minēto ražojumu importēšanas.

22. pants

Atzītais eksportētājs

1.   Eksportētājas valsts muitas dienesti var atļaut jebkuram eksportētājam, kurš bieži veic ražojumu pārvadājumus saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem par sadarbību tirdzniecības jomā, sagatavot izcelsmes deklarāciju neatkarīgi no attiecīgo ražojumu vērtības. Eksportētājam, kurš vēlas šādu atļauju saņemt, jāsniedz muitas dienestiem visas garantijas, kas vajadzīgas, lai varētu pārbaudīt ražojumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī to atbilstību pārējām šā protokola prasībām.

2.   Muitas dienesti var piešķirt atzītā eksportētāja statusu ar jebkādiem nosacījumiem, ko tās uzskata par atbilstīgiem.

3.   Muitas dienesti atzītajam eksportētājam piešķir muitas atļaujas numuru, ko norāda izcelsmes deklarācijā.

4.   Muitas dienesti pārrauga, kā atzītais eksportētājs izmanto šo atļauju.

5.   Piešķirto atļauju muitas dienesti jebkurā laikā var atsaukt. Muitas dienesti tā rīkojas, ja atzītais eksportētājs vairs nesniedz 1. punktā minētās garantijas, neizpilda šā panta 2. punktā minētos nosacījumus vai citādi nepareizi izmanto atļauju.

23. pants

Izcelsmes apliecinājuma derīgums

1.   Izcelsmes apliecinājums ir derīgs desmit (10) mēnešus no tā izdošanas dienas eksportētājvalstī, un minētajā laikā tas jāiesniedz importētājvalsts muitas dienestiem.

2.   Izcelsmes apliecinājumus, kuri ir iesniegti importētājvalsts muitas dienestiem pēc šā panta punktā noteiktā termiņa beigām, var pieņemt, lai piemērotu preferenciālu režīmu, ja šie dokumenti netika iesniegti līdz termiņa beigām ārkārtas iemeslu dēļ.

3.   Citos gadījumos, ja apliecinājums iesniegts par vēlu, importētājvalsts muitas dienesti izcelsmes apliecinājumu var pieņemt, ja ražojumi uzrādīti pirms minētā termiņa.

24. pants

Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana

Izcelsmes apliecinājumus iesniedz importētājvalsts muitas dienestiem saskaņā ar procedūrām, ko piemēro šajā valstī. Minētie dienesti var pieprasīt izcelsmes apliecinājuma tulkojumu un to, lai importa deklarācijai būtu pievienots importētāja apliecinājums, ka ražojumi atbilst šī nolīguma piemērošanai nepieciešamajiem nosacījumiem.

25. pants

Importēšana pa daļām

Ja pēc importētāja pieprasījuma un saskaņā ar importētājvalsts muitas dienestu paredzētajiem nosacījumiem izjauktus vai nesaliktus ražojumus Harmonizētās sistēmas vispārīgo noteikumu 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, uz kuriem attiecas Harmonizētās sistēmas XVI un XVII iedaļa vai 73.08. un 94.06. pozīcija, importē pa daļām, tad vienu šo ražojumu izcelsmes apliecinājumu iesniedz muitas dienestiem, importējot pirmo daļu.

26. pants

Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma

1.   Ražojumus, kurus sīkpakās viena privātpersona pārsūta otrai vai kuri ietilpst ceļotāja personīgajā bagāžā, uzskata par noteiktas izcelsmes ražojumiem, un izcelsmes apliecinājumu nepieprasa, ja šos ražojumus neimportē tirdzniecībai, ja ir deklarēts, ka tie atbilst šā protokola prasībām un ja nav šaubu par šādas deklarācijas ticamību. Gadījumos, kad ražojumus sūta pa pastu, šo deklarāciju var rakstīt uz muitas deklarācijas CN22/CN23 veidlapām vai uz papīra lapas, ko pievieno šim dokumentam.

2.   Ja imports notiek neregulāri un ražojumi ir paredzēti tikai saņēmēju, ceļotāju vai viņu ģimenes locekļu personīgai lietošanai, tad to neuzskata par ražojumu importu pārdošanai, ja pēc ražojumu veida un daudzuma redzams, ka tos neimportē komerciāliem mērķiem.

3.   Turklāt sīkpakās šo ražojumu kopējā vērtība nevar pārsniegt 500 EUR un ceļotāju personīgajā bagāžā – 1 200 EUR.

27. pants

Informācijas procedūra kumulācijas vajadzībām

1.   Ja tiek piemērots šā protokola 7. panta 1. punkts, no Ganas, Eiropas Savienības, citas ĀKK valsts, kas vismaz provizoriski piemēro EPN, vai AZT iegūtu materiālu izcelsmes pierādījumus šā protokola nozīmē sniedz ar pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai ar izcelsmes deklarāciju, vai ar piegādātāja deklarāciju, kuras paraugs ietverts šā protokola V-A pielikumā un kuru iesniedz Ganas vai Eiropas Savienības, no kurienes ir materiāli, eksportētājs.

2.   Ja tiek piemērots šā protokola 7. panta 2. punkts, pierādījumu par apstrādi vai pārstrādi, kas veikta Ganā, Eiropas Savienībā, citā ĀKK valstī, kas vismaz provizoriski piemēro EPN, vai AZT, sniedz ar piegādātāja deklarāciju, kuras paraugs ietverts šā protokola V B pielikumā un kuru iesniedz Ganas vai Eiropas Savienības, no kurienes ir materiāli, eksportētājs.

3.   Ja tiek piemērots šā protokola 8. panta 1. punkts, to, kādi apliecinošie dokumenti iesniedzami izcelsmes pierādīšanai, nosaka saskaņā ar VPS saņēmējvalstīs piemērojamiem noteikumiem (4).

4.   Ja tiek piemērots šā protokola 8. panta 2. punkts, to, kādi apliecinošie dokumenti iesniedzami izcelsmes pierādīšanai, nosaka saskaņā ar attiecīgajos nolīgumos un vienošanās paredzētajiem noteikumiem.

5.   Piegādātājs atsevišķu piegādātāja deklarāciju katram preču sūtījumam ieraksta rēķinā, kas attiecas uz sūtījumu, vai šā rēķina pielikumā, vai pavadzīmē, vai citā ar šo sūtījumu saistītā tirdzniecības dokumentā, kas attiecīgos materiālus apraksta pietiekami precīzi, lai būtu iespējams tos identificēt.

6.   Piegādātāja deklarāciju var sniegt uz iepriekš izdrukātas veidlapas.

7.   Uz piegādātāja deklarācijām ir piegādātāja oriģinālais paraksts. Tomēr, ja rēķinu un piegādātāja deklarāciju sagatavo, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes, piegādātāja deklarācija nav obligāti jāparaksta ar roku, ja piegādes uzņēmuma atbildīgo darbinieku identificē atbilstoši tās valsts muitas dienestu prasībām, kur sagatavo piegādātāja deklarāciju. Minētie muitas dienesti var izstrādāt šā punkta īstenošanas nosacījumus.

8.   Piegādātāja deklarācijas uzrāda eksportētājas valsts muitas dienestiem, kuriem lūdz izsniegt pārvadājumu sertifikātu EUR.1.

9.   Piegādātājam, kas sagatavo deklarāciju, jebkurā brīdī pēc tās valsts, kurā deklarācija ir sagatavota, muitas dienestu pieprasījuma ir jāvar uzrādīt visus attiecīgos dokumentus, kas pierāda, ka tajā norādītā informācija ir pareiza.

10.   Piegādātāja deklarācijas un informācijas sertifikāti, kas izdoti pirms dienas, kad saskaņā ar Kotonū nolīguma 1. protokola 26. pantu stājas spēkā šis protokols, paliek spēkā.

28. pants

Apliecinošie dokumenti

Šā protokola 18. panta 3. punktā un 21. panta 3. punktā minētie dokumenti, ar kuriem pierāda, ka ražojumus, uz ko attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai izcelsmes deklarācija, var uzskatīt par Ganas, Eiropas Savienības vai kādas citas šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētās valsts vai teritorijas izcelsmes ražojumiem un tie atbilst pārējiem šā protokola nosacījumiem, var būt arī šādi:

| a) | tieši pierādījumi par darbībām, ko eksportētājs vai piegādātājs veicis, lai iegūtu attiecīgās preces, kas norādītas, piemēram, viņa pārskatos vai iekšējā grāmatvedības uzskaitē; |
| --- | --- |

a)

tieši pierādījumi par darbībām, ko eksportētājs vai piegādātājs veicis, lai iegūtu attiecīgās preces, kas norādītas, piemēram, viņa pārskatos vai iekšējā grāmatvedības uzskaitē;

| b) | dokumenti, kas apstiprina izmantoto materiālu izcelsmi un kas izsniegti vai sagatavoti Ganā, Eiropas Savienībā vai kādā citā šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētajā valstī vai teritorijā, kur šos dokumentus izmanto atbilstīgi valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

dokumenti, kas apstiprina izmantoto materiālu izcelsmi un kas izsniegti vai sagatavoti Ganā, Eiropas Savienībā vai kādā citā šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētajā valstī vai teritorijā, kur šos dokumentus izmanto atbilstīgi valsts tiesību aktiem;

| c) | dokumenti, kas apstiprina Ganā, Eiropas Savienībā vai kādā citā šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētajā valstī vai teritorijā veikto materiālu apstrādi vai pārstrādi un kas izsniegti vai sagatavoti Ganā, Eiropas Savienībā vai kādā citā šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētajā valstī vai teritorijā, kur šos dokumentus izmanto atbilstīgi valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apstiprina Ganā, Eiropas Savienībā vai kādā citā šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētajā valstī vai teritorijā veikto materiālu apstrādi vai pārstrādi un kas izsniegti vai sagatavoti Ganā, Eiropas Savienībā vai kādā citā šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētajā valstī vai teritorijā, kur šos dokumentus izmanto atbilstīgi valsts tiesību aktiem;

| d) | pārvadājumu sertifikāti EUR.1 vai izcelsmes deklarācijas, kas apstiprina izmantoto materiālu izcelsmi un kas saskaņā ar šo protokolu izdoti vai sagatavoti Ganā, Eiropas Savienībā vai kādā citā šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētajā valstī vai teritorijā. |
| --- | --- |

d)

pārvadājumu sertifikāti EUR.1 vai izcelsmes deklarācijas, kas apstiprina izmantoto materiālu izcelsmi un kas saskaņā ar šo protokolu izdoti vai sagatavoti Ganā, Eiropas Savienībā vai kādā citā šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētajā valstī vai teritorijā.

29. pants

Izcelsmes apliecinājuma un apliecinošo dokumentu saglabāšana

1.   Eksportētājs, kurš iesniedz pieteikumu, lai saņemtu pārvadājumu sertifikātu EUR.1, šā protokola 18. panta 3. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs (3) gadus.

2.   Eksportētājs, kurš sagatavo izcelsmes deklarāciju, šīs izcelsmes deklarācijas kopiju un šā protokola 21. panta 3. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs (3) gadus.

3.   Piegādātājs, kas sagatavo deklarāciju, deklarācijas un rēķina, pavadzīmes vai jebkura cita komercdokumenta, kam deklarācija ir pievienota, kopijas, tāpat kā šā protokola 27. panta 9. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs (3) gadus.

4.   Eksportētājvalsts muitas dienesti, kas izdod pārvadājumu sertifikātu EUR.1, šā protokola 18. panta 2. punktā minēto pieteikuma veidlapu glabā vismaz trīs (3) gadus.

5.   Importētājvalsts muitas dienesti tiem iesniegtos pārvadājumu sertifikātus EUR.1 un izcelsmes deklarācijas glabā vismaz trīs (3) gadus.

30. pants

Neatbilstība un formālas kļūdas

1.   Ja atklāj nelielu neatbilstību starp informāciju izcelsmes apliecinājumā un dokumentos, kas iesniegti muitas iestādei, lai nokārtotu formalitātes ražojumu importam, tad izcelsmes apliecinājums ipso facto nezaudē spēku, ja attiecīgi konstatē, ka šis dokuments atbilst konkrētajiem ražojumiem.

2.   Izcelsmes apliecinājumu nenoraida acīmredzamu formālu kļūdu, piemēram, drukas kļūdu, dēļ, ja šīs kļūdas nerada šaubas par šajā dokumentā sniegtās informācijas pareizību..

31. pants

Euro izteiktās summas

1.   Ja rēķins par ražojumiem ir sagatavots nevis euro, bet citā valūtā, tad šā protokola 21. panta 1. punkta c) apakšpunkta un 26. panta 3. punkta noteikumu piemērošanas vajadzībām katra attiecīgā valsts katru gadu nosaka Ganas, Eiropas Savienības dalībvalstu vai citu šā protokola 6., 7. un 8. pantā minēto valstu vai teritoriju valūtā izteikto summu ekvivalentus euro.

2.   Ciktāl tas attiecas uz valūtu, kurā rēķins ir izrakstīts, atbilstoši summai, ko noteikusi attiecīgā valsts, uz sūtījumu attiecas šā protokola 21. panta 1. punkta c) apakšpunkta vai 26. panta 3. punkta noteikumi.

3.   Summas, kas izmantojamas katrā attiecīgajā valsts valūtā, ir līdzvērtīgas summām, kuras izteiktas euro pēc kursa oktobra pirmajā darbdienā. Summas paziņo Eiropas Komisijai ne vēlāk kā 15. oktobrī, un tās stājas spēkā no nākamā gada 1. janvāra. Eiropas Komisija paziņo attiecīgās summas visām attiecīgajām valstīm.

4.   Valsts var noapaļot uz augšu vai uz leju summu, kas iegūta, kad euro izteiktā summa konvertēta attiecīgās valsts valūtā. Noapaļotā summa nedrīkst atšķirties no konvertējot iegūtās summas par vairāk kā 5 procentiem. Valsts var saglabāt nemainīgu to savas valūtas summu, kura ir līdzvērtīga euro izteiktajai summai, ja šā panta 3. punktā paredzētās ikgadējās korekcijas laikā, šīs summas konvertēšana pirms noapaļošanas to valsts valūtā palielina par mazāk nekā 15 procentiem. Līdzvērtīgo summu valsts valūtā var saglabāt nemainīgu, ja pārvēršot šī līdzvērtīgā summa samazinātos.

5.   Pēc Eiropas Savienības vai Ganas lūguma euro valūtā izteiktās summas atkārtoti pārbauda Komiteja. Veicot atkārtoto pārbaudi, Komiteja izskata iespēju saglabāt attiecīgo ierobežojumu ietekmi reālā izteiksmē. Šim nolūkam tai ir dotas tiesības lemt par euro valūtā izteikto summu grozīšanu.

V SADAĻA

ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA

ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA

32. pants

Administratīvie nosacījumi, lai uz ražojumiem attiektos nolīgumā paredzētās priekšrocības

No šā nolīguma izrietošās priekšrocības attiecībā uz ražojumiem, kuru izcelsme šā protokola nozīmē ir Ganā vai Eiropas Savienībā, muitas importa deklarēšanas laikā piešķir vienīgi ar nosacījumu, ka tie tika eksportēti dienā, kad eksportētājvalsts izpildīja šā protokola 33., 34. un 44. pantā izklāstītos noteikumus, vai pēc minētās dienas.

Līgumslēdzējas puses sniedz šā protokola 33. pantā minētos paziņojumus.

33. pants

Paziņošana muitas dienestiem

1.   Gana un Eiropas Savienības dalībvalstis attiecīgi ar Eiropas Komisijas paziņo cita citai to muitas dienestu adreses, kuri atbild par pārvadājumu sertifikātu EUR.1, izcelsmes deklarāciju un piegādātāja deklarāciju izsniegšanu un pārbaudi, kā arī nogādā tiem tādu zīmogu paraugus, kurus attiecīgo valstu muitas iestādes izmanto šādu sertifikātu izsniegšanai.

Pārvadājumu sertifikātus EUR.1 un izcelsmes deklarācijas vai piegādātāja deklarācijas pieņem, lai piemērotu preferenciālu režīmu, no dienas, kad Eiropas Komisija saņem informāciju.

2.   Gana un Eiropas Savienības dalībvalstis nekavējoties paziņo cita citai, tiklīdz rodas kādas izmaiņas attiecībā uz šā panta 1. punktā minēto informāciju.

3.   Šā panta 1. punktā minētie dienesti darbojas attiecīgās valsts valdības pakļautībā. Par kontroli un pārbaudi atbildīgie dienesti ir attiecīgās valsts iestāžu struktūrvienība.

34. pants

Citas administratīvās sadarbības metodes

1.   Lai nodrošinātu šā protokola pareizu piemērošanu, Eiropas Savienība, Gana un pārējās šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētās valstis ar kompetento muitas administrāciju starpniecību palīdz viena otrai, pārbaudot pārvadājumu sertifikātu EUR.1, izcelsmes deklarāciju vai piegādātāja deklarāciju autentiskumu un šajos dokumentos sniegtās informācijas pareizību. Turklāt Ganai un Eiropas Savienības dalībvalstīm:

| a) | savstarpēji jānodrošina visu nepieciešamo administratīvo sadarbību gadījumā, ja tiek lūgta šā protokola pareizas pārvaldības uzraudzība un kontrole attiecīgajā valstī, tostarp apmeklējumus uz vietas; |
| --- | --- |

a)

savstarpēji jānodrošina visu nepieciešamo administratīvo sadarbību gadījumā, ja tiek lūgta šā protokola pareizas pārvaldības uzraudzība un kontrole attiecīgajā valstī, tostarp apmeklējumus uz vietas;

| b) | saskaņā ar šā protokola 35. pantu pārbauda ražojumu izcelsmi un to, vai ir ievēroti citi šajā protokolā paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar šā protokola 35. pantu pārbauda ražojumu izcelsmi un to, vai ir ievēroti citi šajā protokolā paredzētie nosacījumi.

2.   Dienesti, pie kuriem vēršas, sniedz attiecīgo informāciju par apstākļiem, kādos ražojums ir izgatavots, īpaši norādot apstākļus, kādos ir ievēroti izcelsmes noteikumi Ganā, Eiropas Savienībā un pārējās attiecīgajās valstīs, kas minētas šā protokola 6., 7. un 8. pantā.

35. pants

Izcelsmes apliecinājumu pārbaude

1.   Izcelsmes apliecinājumu turpmākas pārbaudes veic, pamatojoties uz risku analīzi, izlases veidā vai tad, ja importētājvalsts muitas dienestiem rodas pamatotas šaubas par šādu dokumentu autentiskumu, attiecīgo ražojumu noteiktas izcelsmes statusu vai pārējo šā protokola noteikumu izpildi.

2.   Lai īstenotu šā panta 1. punktu, importētājvalsts muitas dienesti atdod atpakaļ eksportētājvalsts muitas dienestiem pārvadājumu sertifikātu EUR.1 un rēķinu, ja tas bijis iesniegts, izcelsmes deklarāciju vai šo dokumentu kopijas, vajadzības gadījumā norādot pārbaudes pieprasījuma iemeslus. Pārbaudes pieprasījumam pievieno jebkādus iegūtos dokumentus un informāciju, kas liecina, ka izcelsmes apliecinājumā sniegtā informācija ir nepareiza.

3.   Pārbaudi veic eksportētājvalsts muitas dienesti. Šajā nolūkā tiem ir tiesības prasīt visus pierādījumus un veikt jebkādas eksportētāja pārskatu pārbaudes vai jebkuru citu pārbaudi, ko tie uzskata par vajadzīgu.

4.   Ja importētājvalsts muitas dienesti nolemj apturēt preferenciāla režīma piešķiršanu attiecīgajiem ražojumiem, tad, gaidot pārbaudes rezultātus, tie importētājam piedāvā ražojumus izlaist, veicot visus piesardzības pasākumus, ko tie atzīst par vajadzīgiem.

5.   Muitas dienesti, kas pieprasa pārbaudi, cik iespējams drīz tiek informēti par šīs pārbaudes rezultātiem. Šiem rezultātiem skaidri jānorāda, vai dokumenti ir autentiski un vai attiecīgos ražojumus var uzskatīt par ražojumiem, kuru izcelsme ir Ganā, Eiropas Savienībā vai kādā no pārējām šā protokola 6., 7. un 8. pantā minētajām valstīm, un vai tie atbilst citām šā protokola prasībām.

6.   Ja pamatotu šaubu gadījumā desmit (10) mēnešu laikā no pārbaudes pieprasījuma iesniegšanas dienas nav saņemta atbilde vai ja atbildē nav pietiekamas informācijas, lai noteiktu attiecīgā dokumenta autentiskumu vai ražojumu īsto izcelsmi, muitas dienesti, kas iesnieguši pieprasījumu, izņemot ārkārtas gadījumus, liedz tiesības uz preferenciālu režīmu.

7.   Puses kopīgai izmeklēšanai par izcelsmes pierādījumiem pamatojas uz protokola par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās 7. pantu.

36. pants

Piegādātāju deklarāciju pārbaude

1.   Piegādātāju deklarāciju pārbaudes veic, pamatojoties uz riska analīzi un izlases veidā vai jebkurā laikā, kad muitas dienestiem tajā valstī, kur šīs deklarācijas ņemtas vērā, lai izsniegtu pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai sastādītu izcelsmes deklarāciju, ir pamatotas šaubas par dokumenta autentiskumu vai tajā sniegtās informācijas pareizību.

2.   Muitas dienesti, kuriem iesniegta piegādātāja deklarācija, var pieprasīt tās valsts muitas dienestiem, kurā deklarācija sagatavota, izsniegt informācijas sertifikātu, kura paraugs ir iekļauts šā protokola VI pielikumā. Alternatīvi muitas dienesti, kuriem iesniegta piegādātāja deklarācija, var pieprasīt eksportētājam uzrādīt informācijas sertifikātu, ko izdevuši tās valsts muitas dienesti, kurā deklarācija ir sagatavota.

Iestāde, kas izdevusi informācijas sertifikātu, tā kopiju glabā vismaz trīs (3) gadus.

3.   Muitas dienesti, kas pieprasa pārbaudi, cik iespējams drīz tiek informēti par šīs pārbaudes rezultātiem. Šajos rezultātos skaidri jānorāda, vai piegādātāja deklarācijā sniegtā informācija ir pareiza, un tiem jāļauj noteikt, vai un ciktāl šo piegādātāja deklarāciju varētu ņemt vērā, izsniedzot pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai sagatavojot izcelsmes deklarāciju.

4.   Pārbaudi veic tās valsts muitas dienesti, kurā piegādātāja deklarācija tika sagatavota. Šajā nolūkā tiem ir tiesības pieprasīt pierādījumus vai veikt piegādātāja grāmatvedības dokumentācijas pārbaudi vai jebkuru citu pārbaudi, kuru tie uzskata par atbilstīgu, lai pārbaudītu piegādātāja deklarācijas pareizību.

5.   Jebkuru pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai izcelsmes deklarāciju, kas izdota vai sagatavota, pamatojoties uz nepareizu piegādātāja deklarāciju, uzskata par nederīgu.

37. pants

Domstarpību izšķiršana

1.   Ja saistībā ar šā protokola 36. un 37. pantā minētajām pārbaudes procedūrām rodas domstarpības, ko muitas dienesti, kuri pieprasa veikt pārbaudi, un muitas dienesti, kas ir atbildīgi par šīs pārbaudes veikšanu, nevar atrisināt, vai ja rodas jautājumi par šā protokola interpretāciju, tos iesniedz Komitejai.

2.   Visos gadījumos domstarpību izšķiršana starp importētāju un importētājvalsts muitas dienestiem notiek saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

38. pants

Sankcijas

Jebkurai personai, kas sastāda vai organizē tāda dokumenta sastādīšanu, kurā ietverta nepareiza informācija nolūkā iegūt preferenciālu režīmu ražojumiem, piemēro sankcijas.

39. pants

Atkāpes

1.   Komiteja var noteikt atkāpes no šī protokola, ja tās ir pamatotas ar esošo ražošanas nozaru attīstību vai jaunu nozaru radīšanu Ganā. Gana pirms lietas iesniegšanas Komitejai vai pēc tam paziņo Eiropas Savienībai par savu pieprasījumu piešķirt atkāpi, saskaņā ar šā panta 2. punktu norādot pieprasījuma iemeslus. Eiropas Savienība apstiprina visus Ganas pieprasījumus, kas ir pienācīgi pamatoti saskaņā ar šo pantu un kas nevar radīt būtisku kaitējumu pastāvošai nozarei Eiropas Savienībā.

2.   Lai Komitejai atvieglinātu atkāpes pieprasījumu izskatīšanu, Gana, sagatavojot pieprasījumu, izmanto šā protokola VII pielikumā pievienoto veidlapu un sava pieprasījuma pamatošanai sniedz iespējami pilnīgāku informāciju īpaši par šādiem punktiem:

| a) | gatavā ražojuma apraksts; |
| --- | --- |

a)

gatavā ražojuma apraksts;

| b) | materiālu, kuru izcelsme ir kādā trešā valstī, veids un daudzums; |
| --- | --- |

b)

materiālu, kuru izcelsme ir kādā trešā valstī, veids un daudzums;

| c) | to materiālu veids un daudzums, kuru izcelsme ir Ganā vai šā protokola 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās vai kuri ir apstrādāti šajās valstīs vai teritorijās; |
| --- | --- |

c)

to materiālu veids un daudzums, kuru izcelsme ir Ganā vai šā protokola 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās vai kuri ir apstrādāti šajās valstīs vai teritorijās;

| d) | ražošanas procesi; |
| --- | --- |

d)

ražošanas procesi;

| e) | pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

e)

pievienotā vērtība;

| f) | darbinieku skaits attiecīgajā uzņēmumā; |
| --- | --- |

f)

darbinieku skaits attiecīgajā uzņēmumā;

| g) | paredzamais eksporta apjoms uz Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

g)

paredzamais eksporta apjoms uz Eiropas Savienību;

| h) | pārējie iespējamie izejvielu piegādes avoti; |
| --- | --- |

h)

pārējie iespējamie izejvielu piegādes avoti;

| i) | iemesli, ar ko pamato pieprasīto ilgumu, ņemot vērā centienus atrast jaunus piegādes avotus; |
| --- | --- |

i)

iemesli, ar ko pamato pieprasīto ilgumu, ņemot vērā centienus atrast jaunus piegādes avotus;

| j) | citi apsvērumi. |
| --- | --- |

j)

citi apsvērumi.

Tādus pašus noteikumus piemēro jebkuram termiņa pagarinājuma pieprasījumam.

Komiteja var pārveidot veidlapu.

3.   Pārbaudot pieprasījumus, īpaši ņem vērā:

| a) | Ganas attīstības līmeni vai ģeogrāfisko novietojumu; |
| --- | --- |

a)

Ganas attīstības līmeni vai ģeogrāfisko novietojumu;

| b) | gadījumus, kad esošo izcelsmes noteikumu piemērošana būtiski ietekmētu Ganā esošās nozares spēju turpināt eksportu uz Eiropas Savienību, īpaši norādot gadījumus, kad tas varētu izraisīt darbības pārtraukšanu; |
| --- | --- |

b)

gadījumus, kad esošo izcelsmes noteikumu piemērošana būtiski ietekmētu Ganā esošās nozares spēju turpināt eksportu uz Eiropas Savienību, īpaši norādot gadījumus, kad tas varētu izraisīt darbības pārtraukšanu;

| c) | īpašus gadījumus, kad iespējams skaidri pierādīt, ka izcelsmes noteikumi varētu kavēt būtiskus ieguldījumus nozarē, un ja atkāpe, kas palīdzētu īstenot investīciju programmu, ļautu šos noteikumus izpildīt pa posmiem. |
| --- | --- |

c)

īpašus gadījumus, kad iespējams skaidri pierādīt, ka izcelsmes noteikumi varētu kavēt būtiskus ieguldījumus nozarē, un ja atkāpe, kas palīdzētu īstenot investīciju programmu, ļautu šos noteikumus izpildīt pa posmiem.

4.   Visos gadījumos jāpārbauda, vai ar izcelsmes kumulāciju saistītās problēmas risinājums nav rodams noteikumos.

5.   Izskatot pieprasījumus, katrā atsevišķā gadījumā īpaši ņem vērā noteiktas izcelsmes statusa piešķiršanas iespēju ražojumiem, kuru sastāvā ir materiāli, kuru izcelsme ir blakus esošās jaunattīstības valstīs vai tādās valstīs, kuras pieder pie tām mazattīstītajām valstīm vai jaunattīstības valstīm, ar kurām Ganai ir īpašas attiecības, ar nosacījumu, ka var noteikt apmierinošu administratīvo sadarbību.

6.   Komiteja veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu lēmuma pieņemšanu pēc iespējas drīz un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā septiņdesmit piecas (75) darba dienas pēc tam, kad Eiropas Savienības puses minētās komitejas līdzpriekšsēdētājs ir saņēmis pieprasījumu. Ja Eiropas Savienība šajā laikā neinformē Ganu par savu nostāju attiecībā uz pieprasījumu, pieprasījumu uzskata par akceptētu.

| 7. | a) | Atkāpe ir spēkā parasti uz piecu (5) gadu termiņu, kas jānosaka Komitejai. |
| --- | --- | --- |
| b) | Lēmums par atkāpi var paredzēt atjaunošanu bez jauna Komitejas lēmuma nepieciešamības ar noteikumu, ka Gana trīs (3) mēnešus pirms katra perioda beigām iesniedz pierādījumu, ka tā joprojām nespēj izpildīt šā protokola nosacījumus, no kuriem notikusi atkāpe.
  Ja tiek izteikta jebkāda iebilde pret pagarinājumu, Komiteja to izskata pēc iespējas drīz un lemj par atkāpes termiņa pagarināšanu. Komiteja rīkojas atbilstīgi šā panta 6. punktā paredzētajam. Jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai izvairītos no pārtraukumiem atkāpes piemērošanā. |
| c) | Komiteja a) un b) apakšpunktā minētajos termiņos var pārskatīt atkāpes piemērošanas nosacījumus, ja atklājas, ka būtiski mainījušies galvenie faktori, kas noteica lēmumu piešķirt atkāpi. Pārbaudes noslēgumā komiteja var pieņemt lēmumu grozīt noteikumus attiecībā uz atkāpes apjomu vai jebkuru citu iepriekš noteiktu nosacījumu. |

7.

a)

Atkāpe ir spēkā parasti uz piecu (5) gadu termiņu, kas jānosaka Komitejai.

b)

Lēmums par atkāpi var paredzēt atjaunošanu bez jauna Komitejas lēmuma nepieciešamības ar noteikumu, ka Gana trīs (3) mēnešus pirms katra perioda beigām iesniedz pierādījumu, ka tā joprojām nespēj izpildīt šā protokola nosacījumus, no kuriem notikusi atkāpe.

Ja tiek izteikta jebkāda iebilde pret pagarinājumu, Komiteja to izskata pēc iespējas drīz un lemj par atkāpes termiņa pagarināšanu. Komiteja rīkojas atbilstīgi šā panta 6. punktā paredzētajam. Jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai izvairītos no pārtraukumiem atkāpes piemērošanā.

c)

Komiteja a) un b) apakšpunktā minētajos termiņos var pārskatīt atkāpes piemērošanas nosacījumus, ja atklājas, ka būtiski mainījušies galvenie faktori, kas noteica lēmumu piešķirt atkāpi. Pārbaudes noslēgumā komiteja var pieņemt lēmumu grozīt noteikumus attiecībā uz atkāpes apjomu vai jebkuru citu iepriekš noteiktu nosacījumu.

8.   Neatkarīgi no šā panta 1. līdz 7. punktam atkāpi attiecībā uz tunzivju konserviem un tunzivju pusliemeņiem, kas ietverti Harmonizētās sistēmas pozīcijā 16.04, piešķir tikai pirmajā gadā pēc protokola stāšanās spēkā, vienreizējas 1 000 tonnu gada kvotas ietvaros tunzivju konserviem un 200 tonnu gada kvotas ietvaros tunzivju pusliemeņiem.

VI SADAĻA

SEŪTA UN MELILJA

SEŪTA UN MELILJA

40. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Šajā protokolā termins “Eiropas Savienība” neattiecas uz Seūtu un Melilju.

2.   Uz Ganas izcelsmes ražojumiem, importējot tos Seūtā un Meliljā, visādā ziņā attiecina to pašu muitas režīmu, ko piemēro ražojumiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savienības muitas teritorijā saskaņā ar akta par Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Eiropas Kopienām Protokolu Nr. 2. Gana uz to ražojumu importu, ko ietver šis nolīgums un kuru izcelsme ir Seūtā un Meliljā, attiecina to pašu muitas režīmu, kādu tā piemēro no Eiropas Savienības importētiem un tās izcelsmes ražojumiem.

3.   Lai attiecinātu šā panta 2. punktu uz ražojumiem, kuru izcelsme ir Seūtā un Meliljā, šo protokolu piemēro mutatis mutandis, ņemot vērā šā protokola 41. pantā definētos īpašos noteikumus.

41. pants

Īpaši noteikumi

1.   Ievērojot šā protokola 15. panta noteikumus – par:

| 1) | Seūtas un Meliljas izcelsmes ražojumiem uzskata:






  a) | ražojumus, kas pilnībā iegūti Seūtā un Meliljā; |
| --- | --- | --- |

1)

Seūtas un Meliljas izcelsmes ražojumiem uzskata:

a)

ražojumus, kas pilnībā iegūti Seūtā un Meliljā;

| b) | Seūtā un Meliljā iegūtus ražojumus, kuru ražošanā ir iekļauti tādi ražojumi, kas nav minēti a) apakšpunktā, ar nosacījumu, ka:






  i) | minētajiem ražojumiem ir veikta pietiekama apstrāde vai pārstrāde šā protokola 4. panta nozīmē; vai |
| --- | --- | --- |

b)

Seūtā un Meliljā iegūtus ražojumus, kuru ražošanā ir iekļauti tādi ražojumi, kas nav minēti a) apakšpunktā, ar nosacījumu, ka:

i)

minētajiem ražojumiem ir veikta pietiekama apstrāde vai pārstrāde šā protokola 4. panta nozīmē; vai

| ii) | šie ražojumi ir Ganas vai Eiropas Savienības izcelsmes ražojumi, ciktāl tiem ir veikta tāda apstrāde vai pārstrāde, kas pārsniedz šā protokola 5. pantā paredzētās darbības; |
| --- | --- |

ii)

šie ražojumi ir Ganas vai Eiropas Savienības izcelsmes ražojumi, ciktāl tiem ir veikta tāda apstrāde vai pārstrāde, kas pārsniedz šā protokola 5. pantā paredzētās darbības;

| 2) | par Ganas izcelsmes ražojumiem uzskata:






  a) | ražojumus, kas pilnībā iegūti Ganā; |
| --- | --- | --- |

2)

par Ganas izcelsmes ražojumiem uzskata:

a)

ražojumus, kas pilnībā iegūti Ganā;

| b) | Ganā iegūtus ražojumus, kuru ražošanā ir iekļauti tādi ražojumi, kas nav minēti a) apakšpunktā, ar nosacījumu, ka:






  i) | minētajiem ražojumiem ir veikta pietiekama apstrāde vai pārstrāde šā protokola 4. panta nozīmē; vai |
| --- | --- | --- |

b)

Ganā iegūtus ražojumus, kuru ražošanā ir iekļauti tādi ražojumi, kas nav minēti a) apakšpunktā, ar nosacījumu, ka:

i)

minētajiem ražojumiem ir veikta pietiekama apstrāde vai pārstrāde šā protokola 4. panta nozīmē; vai

| ii) | šie ražojumi ir Seūtas un Meliljas vai Eiropas Savienības izcelsmes produkti šī protokola nozīmē, ciktāl tiem ir veikta tāda apstrāde vai pārstrāde, kas pārsniedz šā protokola 5. pantā paredzētās darbības. |
| --- | --- |

ii)

šie ražojumi ir Seūtas un Meliljas vai Eiropas Savienības izcelsmes produkti šī protokola nozīmē, ciktāl tiem ir veikta tāda apstrāde vai pārstrāde, kas pārsniedz šā protokola 5. pantā paredzētās darbības.

2.   Seūtu un Melilju uzskata par vienotu teritoriju.

3.   Eksportētājs vai tā pilnvarotais pārstāvis ir tiesīgs iekļaut norādes “...” un “Seūta un Melilja” pārvadājumu sertifikāta EUR.1 2. ailē vai izcelsmes deklarācijā. Turklāt Seūtas un Meliljas izcelsmes ražojumiem izcelsme ir jānorāda pārvadājumu sertifikāta EUR.1 4. ailē vai izcelsmes deklarācijā.

4.   Spānijas muitas dienestu pienākums ir nodrošināt šā protokola piemērošanu Seūtai un Meliljai.

VII SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

42. pants

Noteikumu par izcelsmi pārskatīšana un piemērošana

1.   Saskaņā ar šā nolīguma 73. panta noteikumiem Ganas un Eiropas Savienības EPN Apvienotā komiteja ikreiz, kad Gana vai Eiropas Savienība to lūdz, var izskatīt šā protokola noteikumu piemērošanu, it īpaši to, kuri saistīti ar reģistrēto eksportētāju sistēmas īstenošanu, un to ekonomisko ietekmi nolūkā tos vajadzības gadījumā pielāgot vai grozīt. Ganas un Eiropas Savienības EPN Apvienotā komiteja citu aspektu starpā ņem vērā tehnoloģiju attīstības ietekmi uz noteikumiem par izcelsmi.

2.   Neatkarīgi no šā panta 1. punkta noteikumiem atbilstīgi šā nolīguma 6. panta noteikumiem šis protokols un tā pielikumi ir jāpārskata un vajadzības gadījumā jāpārstrādā, pirms beidzies piecu (5) gadu laikposms no šā protokola spēkā stāšanās datuma. Šī pārskatīšana attiecas arī uz šā protokola II A pielikumu, lai varētu lemt par tā iespējamo pagarināšanu.

3.   Saskaņā ar šā nolīguma 34. pantu Komiteja uzrauga šā protokola noteikumu īstenošanu un pārvaldīšanu un pieņem lēmumus cita starpā par:

| a) | kumulāciju saskaņā ar šā protokola 8. panta nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

kumulāciju saskaņā ar šā protokola 8. panta nosacījumiem;

| b) | atkāpēm no šā protokola noteikumiem saskaņā ar tā 39. panta nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

atkāpēm no šā protokola noteikumiem saskaņā ar tā 39. panta nosacījumiem;

| c) | 21. panta 1. punktā minētā trīs gadu laikposma pagarināšanu, pamatojoties uz pierādījumiem, ka Gana nav gatava īstenot tiesību aktus par reģistrētajiem eksportētājiem; |
| --- | --- |

c)

21. panta 1. punktā minētā trīs gadu laikposma pagarināšanu, pamatojoties uz pierādījumiem, ka Gana nav gatava īstenot tiesību aktus par reģistrētajiem eksportētājiem;

| d) | 6 000 EUR robežvērtību, kas minēta 21. panta 1. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

6 000 EUR robežvērtību, kas minēta 21. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

43. pants

Pielikumi

Šā protokola pielikumi ir tā neatņemama sastāvdaļa.

44. pants

Šā protokola īstenošana

Eiropas Savienība un Gana katra veic vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu šo protokolu, tostarp:

| a) | valsts un reģionālā līmeņa pasākumus, kas nepieciešami šajā protokolā paredzēto noteikumu un procedūru īstenošanai un piemērošanai, jo īpaši pasākumus, kas nepieciešami, lai piemērotu pantus, kuri attiecas uz kumulāciju; |
| --- | --- |

a)

valsts un reģionālā līmeņa pasākumus, kas nepieciešami šajā protokolā paredzēto noteikumu un procedūru īstenošanai un piemērošanai, jo īpaši pasākumus, kas nepieciešami, lai piemērotu pantus, kuri attiecas uz kumulāciju;

| b) | administratīvo struktūru un sistēmu, kas nepieciešamas ražojumu izcelsmes piemērotai pārvaldībai un kontrolei, izveidošanu. |
| --- | --- |

b)

administratīvo struktūru un sistēmu, kas nepieciešamas ražojumu izcelsmes piemērotai pārvaldībai un kontrolei, izveidošanu.

45. pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz tranzītprecēm vai precēm uzglabāšanā

Uz precēm, kas atbilst šā protokola noteikumiem un kas šā protokola spēkā stāšanās datumā atrodas tranzītā vai pagaidu uzglabāšanā muitas noliktavās Eiropas Savienībā vai Ganā, var attiecināt šā nolīguma noteikumu sniegtās priekšrocības, nemaksājot ievedmuitu, ja:

| a) | Ganas eksporta uz Eiropas Savienību gadījumā desmit (10) mēnešu laikposmā no šā datuma importētājvalsts muitas dienestiem iesniedz pārvadājumu sertifikātu EUR.1, ko restropektīvi izdevuši Ganas muitas dienesti, vai izcelsmes deklarāciju saskaņā ar 17. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 21. pantu, kā arī dokumentus, kas apstiprina preču atbilstību šā protokola 15. panta prasībām; |
| --- | --- |

a)

Ganas eksporta uz Eiropas Savienību gadījumā desmit (10) mēnešu laikposmā no šā datuma importētājvalsts muitas dienestiem iesniedz pārvadājumu sertifikātu EUR.1, ko restropektīvi izdevuši Ganas muitas dienesti, vai izcelsmes deklarāciju saskaņā ar 17. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 21. pantu, kā arī dokumentus, kas apstiprina preču atbilstību šā protokola 15. panta prasībām;

| b) | Eiropas Savienības eksporta uz Ganu gadījumā (10) mēnešu laikposmā no šā datuma Ganas muitas dienestiem iesniedz izcelsmes deklarāciju, kas izdota saskaņā ar 17. panta 1. punkta un 21. panta noteikumiem, kā arī dokumentus, kas apstiprina preču atbilstību šā protokola 15. panta prasībām. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Savienības eksporta uz Ganu gadījumā (10) mēnešu laikposmā no šā datuma Ganas muitas dienestiem iesniedz izcelsmes deklarāciju, kas izdota saskaņā ar 17. panta 1. punkta un 21. panta noteikumiem, kā arī dokumentus, kas apstiprina preču atbilstību šā protokola 15. panta prasībām.

---

(1)  Skatīt I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.), ieskaitot visus vēlākos grozījumus.

1

(2)  Rietumāfrikas valstis ir: Benina, Burkinafaso, Kaboverde, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Kotdivuāra, Libērija, Mauritānija, Mali, Nigēra, Nigērija, Senegāla, Sjerraleone un Togo.

2

(3)  Skatīt Padomes Lēmumu 2009/729/EK (2009. gada 13. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (OV L 272, 16.10.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Skatīt Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (2015. gada 28. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.), un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

4

---

PROTOKOLA Nr. 1 I PIELIKUMS

IEVADPIEZĪMES PAR PROTOKOLA II PIELIKUMĀ IETVERTO SARAKSTU

1. piezīme

Sarakstā, kas ir pievienots šā protokola II pielikumā, ir definēti nosacījumi visiem ražojumiem, lai tos varētu uzskatīt par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem minētā protokola 4. panta nozīmē.

2. piezīme

| 1. | Saraksta pirmajās divās ailēs ir aprakstīts iegūtais ražojums. Pirmajā ailē ir minēts Harmonizētā sistēmā izmantotās pozīcijas numurs vai nodaļas numurs, bet otrajā ailē sniegts preču apraksts, ko minētajā sistēmā izmanto attiecīgajai pozīcijai vai nodaļai. Saraksta 3. vai 4. ailē ir noteikumi par katru ierakstu pirmajās divās ailēs. Dažos gadījumos pirmās ailes ieraksts sākas ar “ex”, un tas nozīmē, ka 3. vai 4. ailes noteikumi attiecas tikai uz to pozīcijas daļu, kura aprakstīta 2.ailē. |
| --- | --- |

1.

Saraksta pirmajās divās ailēs ir aprakstīts iegūtais ražojums. Pirmajā ailē ir minēts Harmonizētā sistēmā izmantotās pozīcijas numurs vai nodaļas numurs, bet otrajā ailē sniegts preču apraksts, ko minētajā sistēmā izmanto attiecīgajai pozīcijai vai nodaļai. Saraksta 3. vai 4. ailē ir noteikumi par katru ierakstu pirmajās divās ailēs. Dažos gadījumos pirmās ailes ieraksts sākas ar “ex”, un tas nozīmē, ka 3. vai 4. ailes noteikumi attiecas tikai uz to pozīcijas daļu, kura aprakstīta 2.ailē.

| 2. | Ja 1. ailē apvienoti vairāku pozīciju numuri vai norādīts nodaļas numurs un tādēļ ražojumu apraksts 2. ailē ir vispārināts, tad 3. vai 4. ailes noteikumi attiecas uz visiem ražojumiem, kas Harmonizētajā sistēmā klasificēti attiecīgās nodaļas pozīcijās vai visās 1. ailē apvienotajās pozīcijās. |
| --- | --- |

2.

Ja 1. ailē apvienoti vairāku pozīciju numuri vai norādīts nodaļas numurs un tādēļ ražojumu apraksts 2. ailē ir vispārināts, tad 3. vai 4. ailes noteikumi attiecas uz visiem ražojumiem, kas Harmonizētajā sistēmā klasificēti attiecīgās nodaļas pozīcijās vai visās 1. ailē apvienotajās pozīcijās.

| 3. | Ja sarakstā dažādi noteikumi attiecas uz dažādiem kādas pozīcijas ražojumiem, tad katrā ievilkumā ir tās pozīcijas daļas apraksts, uz ko attiecas 3. vai 4. ailes noteikumi. |
| --- | --- |

3.

Ja sarakstā dažādi noteikumi attiecas uz dažādiem kādas pozīcijas ražojumiem, tad katrā ievilkumā ir tās pozīcijas daļas apraksts, uz ko attiecas 3. vai 4. ailes noteikumi.

| 4. | Ja ierakstam pirmajās divās ailēs ir paredzēti noteikumi gan 3., gan 4. ailē, tad eksportētājs var izvēlēties, kuru no tiem piemērot. Ja 4. ailē izcelsmes noteikums nav ierakstīts, tad jāpiemēro 3. ailes noteikums. |
| --- | --- |

4.

Ja ierakstam pirmajās divās ailēs ir paredzēti noteikumi gan 3., gan 4. ailē, tad eksportētājs var izvēlēties, kuru no tiem piemērot. Ja 4. ailē izcelsmes noteikums nav ierakstīts, tad jāpiemēro 3. ailes noteikums.

3. piezīme

| 1. | Šā protokola 4. panta noteikumus attiecībā uz ražojumiem, kas ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu un kurus izmanto citu ražojumu izgatavošanā, piemēro neatkarīgi no tā, vai minētais statuss ir iegūts rūpnīcā, kur šos ražojumus izmanto, vai arī citā rūpnīcā Eiropas Savienībā vai Ganā.
  Piemērs.
  Motoru, kas klasificēts pozīcijā 8407 un par kuru noteikumos teikts, ka tam izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 40 % no ražotāja cenas, izgatavo no “pārējā leģētā tērauda, kas iepriekš apstrādāts kaļot”, uz ko attiecas pozīcija ex 7224.
  Ja attiecīgais kalums Eiropas Savienībā izkalts no nenoteiktas izcelsmes lietņa, tad kalums jau ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, pamatojoties uz to noteikumu, kurš attiecas uz saraksta pozīciju ex 7224. Tādā gadījumā, aprēķinot dzinēja vērtību, kalumu var uzskatīt par noteiktas izcelsmes kalumu neatkarīgi no tā, vai kalums ražots tajā pašā rūpnīcā vai citā Eiropas Savienības rūpnīcā. Tādējādi, aprēķinot izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību, nenoteiktas izcelsmes stieņa vērtību neņem vērā. |
| --- | --- |

1.

Šā protokola 4. panta noteikumus attiecībā uz ražojumiem, kas ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu un kurus izmanto citu ražojumu izgatavošanā, piemēro neatkarīgi no tā, vai minētais statuss ir iegūts rūpnīcā, kur šos ražojumus izmanto, vai arī citā rūpnīcā Eiropas Savienībā vai Ganā.

Piemērs.

Motoru, kas klasificēts pozīcijā 8407 un par kuru noteikumos teikts, ka tam izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 40 % no ražotāja cenas, izgatavo no “pārējā leģētā tērauda, kas iepriekš apstrādāts kaļot”, uz ko attiecas pozīcija ex 7224.

Ja attiecīgais kalums Eiropas Savienībā izkalts no nenoteiktas izcelsmes lietņa, tad kalums jau ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, pamatojoties uz to noteikumu, kurš attiecas uz saraksta pozīciju ex 7224. Tādā gadījumā, aprēķinot dzinēja vērtību, kalumu var uzskatīt par noteiktas izcelsmes kalumu neatkarīgi no tā, vai kalums ražots tajā pašā rūpnīcā vai citā Eiropas Savienības rūpnīcā. Tādējādi, aprēķinot izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību, nenoteiktas izcelsmes stieņa vērtību neņem vērā.

| 2. | Noteikums sarakstā paredz vajadzīgās apstrādes vai pārstrādes minimumu, un, veicot jebkādu papildu apstrādi vai pārstrādi, izstrādājumam arī piešķir noteiktas izcelsmes statusu, un pretēji – ja veiktā apstrāde vai pārstrāde nav pietiekama, noteiktas izcelsmes statusu nepiešķir. Tādējādi, ja noteikumā paredzēts, ka noteiktā ražošanas stadijā var izmantot nenoteiktas izcelsmes materiālu, tad šo materiālu atļauts izmantot arī iepriekšējā ražošanas posmā, bet nav atļauts izmantot vēlākā posmā. |
| --- | --- |

2.

Noteikums sarakstā paredz vajadzīgās apstrādes vai pārstrādes minimumu, un, veicot jebkādu papildu apstrādi vai pārstrādi, izstrādājumam arī piešķir noteiktas izcelsmes statusu, un pretēji – ja veiktā apstrāde vai pārstrāde nav pietiekama, noteiktas izcelsmes statusu nepiešķir. Tādējādi, ja noteikumā paredzēts, ka noteiktā ražošanas stadijā var izmantot nenoteiktas izcelsmes materiālu, tad šo materiālu atļauts izmantot arī iepriekšējā ražošanas posmā, bet nav atļauts izmantot vēlākā posmā.

| 3. | Neskarot 3. piezīmes 2. punktu, ja noteikumā paredzēts, ka var izmantot “jebkuras pozīcijas materiālus”, tad var izmantot arī materiālus, kuri ir paša izstrādājuma pozīcijā, tomēr jāievēro visi īpašie ierobežojumi, kas varētu būt paredzēti noteikumā. Tomēr frāze “ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ietverot citus materiālus, kas minēti pozīcijā ...” nozīmē, ka var izmantot tikai tos materiālus, kas klasificēti vienā pozīcijā ar ražojumu, kura apraksts atšķiras no ražojuma apraksta saraksta 2. ailē. |
| --- | --- |

3.

Neskarot 3. piezīmes 2. punktu, ja noteikumā paredzēts, ka var izmantot “jebkuras pozīcijas materiālus”, tad var izmantot arī materiālus, kuri ir paša izstrādājuma pozīcijā, tomēr jāievēro visi īpašie ierobežojumi, kas varētu būt paredzēti noteikumā. Tomēr frāze “ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ietverot citus materiālus, kas minēti pozīcijā ...” nozīmē, ka var izmantot tikai tos materiālus, kas klasificēti vienā pozīcijā ar ražojumu, kura apraksts atšķiras no ražojuma apraksta saraksta 2. ailē.

| 4. | Ja kāds noteikums sarakstā norāda, ka ražojumu var izgatavot no vairāk nekā viena materiāla, tas nozīmē, ka var izmantot jebkuru materiālu vai vairākus materiālus. Tas nenozīmē, ka jāizmanto visi šie materiāli.
  Piemērs.
  Saskaņā ar noteikumu par audumiem, uz ko attiecas pozīcijas 5208 līdz 5212, var izmantot dabiskās šķiedras un kopā ar citiem materiāliem var izmantot arī ķīmiskos materiālus. Tas nenozīmē, ka jāizmanto abi; var izmantot vienu vai otru, vai abus. |
| --- | --- |

4.

Ja kāds noteikums sarakstā norāda, ka ražojumu var izgatavot no vairāk nekā viena materiāla, tas nozīmē, ka var izmantot jebkuru materiālu vai vairākus materiālus. Tas nenozīmē, ka jāizmanto visi šie materiāli.

Piemērs.

Saskaņā ar noteikumu par audumiem, uz ko attiecas pozīcijas 5208 līdz 5212, var izmantot dabiskās šķiedras un kopā ar citiem materiāliem var izmantot arī ķīmiskos materiālus. Tas nenozīmē, ka jāizmanto abi; var izmantot vienu vai otru, vai abus.

| 5. | Ja saraksta noteikumā norādīts, ka ražojums jāizgatavo no konkrēta materiāla, tad šis nosacījums acīmredzami neliedz izmantot citus materiālus, kas tiem raksturīgo īpašību dēļ nevar atbilst šiem noteikumam (skatīt arī 6. piezīmes 3. punktu par tekstilmateriāliem).
  Piemērs.
  Noteikums par pozīcijā 1904 klasificētiem gataviem pārtikas produktiem īpaši aizliedz izmantot labību un tās pārstrādes produktus, tomēr tas nenozīmē, ka nedrīkst izmantot minerālsāļus, ķīmiskās un citas piedevas, kas nav labības produkti.
  Tomēr tas neattiecas uz ražojumiem, kurus gan nevar izgatavot no konkrētiem sarakstā norādītiem materiāliem, tomēr var izgatavot no līdzīgiem materiāliem iepriekšējā ražošanas stadijā.
  Piemērs.
  Gadījumā, ja kādu apģērba gabalu, uz ko attiecas Harmonizētās sistēmas ex 62. nodaļa, izgatavo no neaustiem materiāliem, ja attiecīgās šķiras preču ražošanā atļauts izmantot tikai nenoteiktas izcelsmes dziju, nav iespējams sākt ražošanu no neaustas drānas pat tad, ja neaustu drānu parasti nevar izgatavot no dzijas. Šādos gadījumos izejmateriāls parasti ir stadijā pirms dzijas, proti, šķiedras stadijā. |
| --- | --- |

5.

Ja saraksta noteikumā norādīts, ka ražojums jāizgatavo no konkrēta materiāla, tad šis nosacījums acīmredzami neliedz izmantot citus materiālus, kas tiem raksturīgo īpašību dēļ nevar atbilst šiem noteikumam (skatīt arī 6. piezīmes 3. punktu par tekstilmateriāliem).

Piemērs.

Noteikums par pozīcijā 1904 klasificētiem gataviem pārtikas produktiem īpaši aizliedz izmantot labību un tās pārstrādes produktus, tomēr tas nenozīmē, ka nedrīkst izmantot minerālsāļus, ķīmiskās un citas piedevas, kas nav labības produkti.

Tomēr tas neattiecas uz ražojumiem, kurus gan nevar izgatavot no konkrētiem sarakstā norādītiem materiāliem, tomēr var izgatavot no līdzīgiem materiāliem iepriekšējā ražošanas stadijā.

Piemērs.

Gadījumā, ja kādu apģērba gabalu, uz ko attiecas Harmonizētās sistēmas ex 62. nodaļa, izgatavo no neaustiem materiāliem, ja attiecīgās šķiras preču ražošanā atļauts izmantot tikai nenoteiktas izcelsmes dziju, nav iespējams sākt ražošanu no neaustas drānas pat tad, ja neaustu drānu parasti nevar izgatavot no dzijas. Šādos gadījumos izejmateriāls parasti ir stadijā pirms dzijas, proti, šķiedras stadijā.

| 6. | Ja kādā šā saraksta noteikumā ir minētas divas vai vairākas maksimālās procentuālās vērtības nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ko var izmantot, šos procentus nedrīkst skaitīt kopā. Citiem vārdiem sakot, visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība nedrīkst pārsniegt lielāko paredzēto procentuālo daudzumu. Turklāt nedrīkst pārsniegt atsevišķus procentuālos daudzumus, kas attiecas uz konkrētiem materiāliem. |
| --- | --- |

6.

Ja kādā šā saraksta noteikumā ir minētas divas vai vairākas maksimālās procentuālās vērtības nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ko var izmantot, šos procentus nedrīkst skaitīt kopā. Citiem vārdiem sakot, visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība nedrīkst pārsniegt lielāko paredzēto procentuālo daudzumu. Turklāt nedrīkst pārsniegt atsevišķus procentuālos daudzumus, kas attiecas uz konkrētiem materiāliem.

4. piezīme

| 1. | Sarakstā izmantotais termins “dabīgās šķiedras” attiecas uz šķiedrām, kas nav mākslīgās vai sintētiskās šķiedras. Šo terminu attiecina tikai uz pirmvērpšanas stadijām, tostarp uz atlikām, un, ja vien nav noteikts citādi, arī šķiedrām, kas ir kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas, bet nav vērptas. |
| --- | --- |

1.

Sarakstā izmantotais termins “dabīgās šķiedras” attiecas uz šķiedrām, kas nav mākslīgās vai sintētiskās šķiedras. Šo terminu attiecina tikai uz pirmvērpšanas stadijām, tostarp uz atlikām, un, ja vien nav noteikts citādi, arī šķiedrām, kas ir kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas, bet nav vērptas.

| 2. | Termins “dabīgās šķiedras” attiecas uz pozīcijā 0511 klasificētiem astriem, pozīcijās 5002 un 5003 klasificētu zīdu, pozīcijās 5101–5105 klasificētām vilnas šķiedrām, smalku vai rupju spalvu, pozīcijās 5201–5203 klasificētām kokvilnas šķiedrām un pārējām pozīcijās 5301– 5305 klasificētām augu šķiedrām. |
| --- | --- |

2.

Termins “dabīgās šķiedras” attiecas uz pozīcijā 0511 klasificētiem astriem, pozīcijās 5002 un 5003 klasificētu zīdu, pozīcijās 5101–5105 klasificētām vilnas šķiedrām, smalku vai rupju spalvu, pozīcijās 5201–5203 klasificētām kokvilnas šķiedrām un pārējām pozīcijās 5301– 5305 klasificētām augu šķiedrām.

| 3. | Terminus “tekstilmasa”, “ķīmiski materiāli” un “papīra ražošanas materiāli” sarakstā lieto, lai raksturotu materiālus, kas nav klasificēti Harmonizētās sistēmas 50.–63. nodaļā un ko var izmantot mākslīgu, sintētisku vai papīra šķiedru vai pavedienu ražošanai. |
| --- | --- |

3.

Terminus “tekstilmasa”, “ķīmiski materiāli” un “papīra ražošanas materiāli” sarakstā lieto, lai raksturotu materiālus, kas nav klasificēti Harmonizētās sistēmas 50.–63. nodaļā un ko var izmantot mākslīgu, sintētisku vai papīra šķiedru vai pavedienu ražošanai.

| 4. | Terminu “ķīmiskās štāpeļšķiedras” sarakstā lieto par pozīcijās 5501–5507 klasificētu sintētisku vai mākslīgu pavedienu grīsti, štāpeļšķiedrām vai atlikām. |
| --- | --- |

4.

Terminu “ķīmiskās štāpeļšķiedras” sarakstā lieto par pozīcijās 5501–5507 klasificētu sintētisku vai mākslīgu pavedienu grīsti, štāpeļšķiedrām vai atlikām.

5. piezīme

| 1. | Ja pie kāda ražojuma sarakstā ir atsauce uz šo piezīmi, tad 3. ailē izklāstītos nosacījumus nepiemēro nevienam tekstila pamatmateriālam, ko izmanto minētā ražojuma izgatavošanā, ja kopā tie atbilst 10 % vai mazāk no visu izmantoto tekstila pamatmateriālu kopējā svara (skatīt arī 5. piezīmes 3. punktu un 5. piezīmes 4. punktu). |
| --- | --- |

1.

Ja pie kāda ražojuma sarakstā ir atsauce uz šo piezīmi, tad 3. ailē izklāstītos nosacījumus nepiemēro nevienam tekstila pamatmateriālam, ko izmanto minētā ražojuma izgatavošanā, ja kopā tie atbilst 10 % vai mazāk no visu izmantoto tekstila pamatmateriālu kopējā svara (skatīt arī 5. piezīmes 3. punktu un 5. piezīmes 4. punktu).

| 2. | Tomēr 5. piezīmes 1. punktā minēto pielaidi var piemērot tikai jauktiem ražojumiem, kas izgatavoti no diviem vai vairākiem tekstila pamatmateriāliem.
  Tekstila pamatmateriāli ir šādi:






  — | zīds, |
| --- | --- | --- |

2.

Tomēr 5. piezīmes 1. punktā minēto pielaidi var piemērot tikai jauktiem ražojumiem, kas izgatavoti no diviem vai vairākiem tekstila pamatmateriāliem.

Tekstila pamatmateriāli ir šādi:

—

zīds,

| — | vilna, |
| --- | --- |

—

vilna,

| — | dzīvnieku rupjie mati, |
| --- | --- |

—

dzīvnieku rupjie mati,

| — | dzīvnieku smalkie mati, |
| --- | --- |

—

dzīvnieku smalkie mati,

| — | astri, |
| --- | --- |

—

astri,

| — | kokvilna, |
| --- | --- |

—

kokvilna,

| — | materiāli papīra ražošanai un papīrs, |
| --- | --- |

—

materiāli papīra ražošanai un papīrs,

| — | lini, |
| --- | --- |

—

lini,

| — | kaņepāji, |
| --- | --- |

—

kaņepāji,

| — | džuta un citas lūksnes tekstilšķiedras, |
| --- | --- |

—

džuta un citas lūksnes tekstilšķiedras,

| — | sizals un citas agavju ģints augu tekstilšķiedras, |
| --- | --- |

—

sizals un citas agavju ģints augu tekstilšķiedras,

| — | kokosšķiedra, abakas, rāmijas un citas augu tekstilšķiedras, |
| --- | --- |

—

kokosšķiedra, abakas, rāmijas un citas augu tekstilšķiedras,

| — | sintētiskie ķīmiskie pavedieni, |
| --- | --- |

—

sintētiskie ķīmiskie pavedieni,

| — | mākslīgie ķīmiskie pavedieni, |
| --- | --- |

—

mākslīgie ķīmiskie pavedieni,

| — | strāvvadoši pavedieni, |
| --- | --- |

—

strāvvadoši pavedieni,

| — | sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polipropilēna, |
| --- | --- |

—

sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polipropilēna,

| — | sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliestera, |
| --- | --- |

—

sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliestera,

| — | sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliamīda, |
| --- | --- |

—

sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliamīda,

| — | sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliakrilnitrila, |
| --- | --- |

—

sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliakrilnitrila,

| — | sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliimīda, |
| --- | --- |

—

sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliimīda,

| — | sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no politetrafluoretilēna, |
| --- | --- |

—

sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no politetrafluoretilēna,

| — | sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polifenilēnsulfīda, |
| --- | --- |

—

sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polifenilēnsulfīda,

| — | sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polivinilhlorīda, |
| --- | --- |

—

sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polivinilhlorīda,

| — | citādas sintētiskās štāpeļšķiedras, |
| --- | --- |

—

citādas sintētiskās štāpeļšķiedras,

| — | mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras no viskozes; |
| --- | --- |

—

mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras no viskozes;

| — | citādas mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras, |
| --- | --- |

—

citādas mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras,

| — | dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, pozamentēta vai nepozamentēta, |
| --- | --- |

—

dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, pozamentēta vai nepozamentēta,

| — | dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliestera segmentiem, ar vai bez pozamentiem, |
| --- | --- |

—

dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliestera segmentiem, ar vai bez pozamentiem,

| — | pozīcijas 5605 ražojumi (metalizēta dzija), kuros ietverta lente, kā pamatā ir alumīnija folija vai plastmasas kārta un kas ir vai nav pārklāta ar alumīnija pulveri, un kas nepārsniedz 5 mm, un kas iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu adhezīvu starp divām plastmasas kārtām, |
| --- | --- |

—

pozīcijas 5605 ražojumi (metalizēta dzija), kuros ietverta lente, kā pamatā ir alumīnija folija vai plastmasas kārta un kas ir vai nav pārklāta ar alumīnija pulveri, un kas nepārsniedz 5 mm, un kas iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu adhezīvu starp divām plastmasas kārtām,

| — | citi pozīcijas 5605 ražojumi. |
| --- | --- |

—

citi pozīcijas 5605 ražojumi.

Piemērs.

Pozīcijas 5205 dzija, kas izgatavota no pozīcijā 5203 klasificētām kokvilnas šķiedrām un pozīcijā 5506 klasificētām sintētiskām štāpeļšķiedrām, ir jaukta dzija. Tāpēc nenoteiktas izcelsmes sintētiskās štāpeļšķiedras, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz izgatavošanu no ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas), var izmantot, ja to svars nepārsniedz 10 % no dzijas svara.

Piemērs.

Pozīcijā 5112 klasificētais vilnas audums, kas izgatavots no pozīcijas 5107 vilnas dzijas un pozīcijas 5509 sintētiskas štāpeļšķiedru dzijas, ir jaukts audums. Tāpēc sintētisku dziju, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz ražošanu no ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas), vai vilnas dziju, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz ražošanu no dabīgajām šķiedrām, kas nav kārstas vai ķemmētas, vai citādi sagatavotas vērpšanai), vai abu veidu dziju kopā var izmantot ar nosacījumu, ka to kopējais svars nepārsniedz 10 % no auduma svara.

Piemērs.

Pozīcijā 5802 klasificēts audums ar šūtām plūksnām, ko izgatavo no pozīcijā 5205 klasificētas kokvilnas dzijas un pozīcijā 5210 klasificēta kokvilnas auduma, ir jaukts ražojums tikai tad, ja kokvilnas audums ir jaukts audums, kas izgatavots no divās atsevišķās pozīcijās klasificētas dzijas, vai arī ja izmantotās kokvilnas dzijas ir jaukti ražojumi.

Piemērs.

Ja attiecīgais audums ar šūtām plūksnām ir izgatavots no pozīcijā 5205 klasificētas kokvilnas dzijas un pozīcijā 5407 klasificēta sintētiska auduma, tad izmantotā dzija acīmredzot ir divi atsevišķi tekstila pamatmateriāli un tādējādi audums ar šūtām plūksnām ir jaukts ražojums.

| 3. | Attiecībā uz ražojumiem, kuru sastāvā ir “dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, ar vai bez pozamentiem”, šī pielaide attiecīgajai dzijai ir 20 %. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz ražojumiem, kuru sastāvā ir “dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, ar vai bez pozamentiem”, šī pielaide attiecīgajai dzijai ir 20 %.

| 4. | Attiecībā uz ražojumiem, kuru sastāvā ir “lente ar alumīnija folijas pildījumu vai ar plastmasas kārtas pildījumu, ar alumīnija pulvera pārklājumu, kurš nepārsniedz 5 mm un ir iestiprināts ar līmi starp divām plastmasas kārtām, vai bez tā” attiecīgā pielaide minētajai lentei ir 30 %. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz ražojumiem, kuru sastāvā ir “lente ar alumīnija folijas pildījumu vai ar plastmasas kārtas pildījumu, ar alumīnija pulvera pārklājumu, kurš nepārsniedz 5 mm un ir iestiprināts ar līmi starp divām plastmasas kārtām, vai bez tā” attiecīgā pielaide minētajai lentei ir 30 %.

6. piezīme

| 1. | Tiem tekstilizstrādājumiem, kas sarakstā ir atzīmēti ar zemsvītras piezīmi, kurā ir atsauce uz šo ievadpiezīmi, tekstilrotājumus un piederumus, kas neatbilst saraksta 3. ailes noteikumam par attiecīgajiem gatavajiem izstrādājumiem, var izmantot, ja to svars nepārsniedz 10 % no visu iekļauto tekstilmateriālu kopējā svara.
  Tekstilrotājumi un piederumi ir klasificēti Harmonizētas sistēmas 50. līdz 63. nodaļā. Oderes un starpoderes nav uzskatāmas par rotājumiem vai piederumiem. |
| --- | --- |

1.

Tiem tekstilizstrādājumiem, kas sarakstā ir atzīmēti ar zemsvītras piezīmi, kurā ir atsauce uz šo ievadpiezīmi, tekstilrotājumus un piederumus, kas neatbilst saraksta 3. ailes noteikumam par attiecīgajiem gatavajiem izstrādājumiem, var izmantot, ja to svars nepārsniedz 10 % no visu iekļauto tekstilmateriālu kopējā svara.

Tekstilrotājumi un piederumi ir klasificēti Harmonizētas sistēmas 50. līdz 63. nodaļā. Oderes un starpoderes nav uzskatāmas par rotājumiem vai piederumiem.

| 2. | Netekstilrotājumiem un piederumiem vai citiem izmantotajiem materiāliem, kuros ir tekstilmateriāli, nav jāatbilst 3. ailes nosacījumiem, pat ja uz tiem neattiecas 3. piezīmes 5. punkts. |
| --- | --- |

2.

Netekstilrotājumiem un piederumiem vai citiem izmantotajiem materiāliem, kuros ir tekstilmateriāli, nav jāatbilst 3. ailes nosacījumiem, pat ja uz tiem neattiecas 3. piezīmes 5. punkts.

| 3. | Saskaņā ar 3. piezīmes 5. punktu visus nenoteiktas izcelsmes netekstilrotājumus un piederumus vai citu ražojumu, kurā nav tekstilizstrādājumu, tomēr var brīvi izmantot, ja tos nevar izgatavot no 3. ailē uzskaitītajiem materiāliem.
  Piemēram (1), ja saraksta noteikums paredz, ka konkrētam tekstilizstrādājumam, piemēram, blūzei, jāizmanto dzija, tas neliedz izmantot metāla priekšmetus, piemēram, pogas, jo tās nevar izgatavot no tekstilmateriāliem. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 3. piezīmes 5. punktu visus nenoteiktas izcelsmes netekstilrotājumus un piederumus vai citu ražojumu, kurā nav tekstilizstrādājumu, tomēr var brīvi izmantot, ja tos nevar izgatavot no 3. ailē uzskaitītajiem materiāliem.

Piemēram (1), ja saraksta noteikums paredz, ka konkrētam tekstilizstrādājumam, piemēram, blūzei, jāizmanto dzija, tas neliedz izmantot metāla priekšmetus, piemēram, pogas, jo tās nevar izgatavot no tekstilmateriāliem.

| 4. | Ja piemēro procentuālo attiecību noteikumu, aprēķinot iekļauto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību, jāņem vērā rotājumu un piederumu vērtība. |
| --- | --- |

4.

Ja piemēro procentuālo attiecību noteikumu, aprēķinot iekļauto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību, jāņem vērā rotājumu un piederumu vērtība.

7. piezīme

| 1. | “Īpašie procesi” pozīcijās ex 2707, 2713 līdz 2715, ex 2901, ex 2902 un ex 3403 ir šādi:






  a) | vakuumdestilācija; |
| --- | --- | --- |

1.

“Īpašie procesi” pozīcijās ex 2707, 2713 līdz 2715, ex 2901, ex 2902 un ex 3403 ir šādi:

a)

vakuumdestilācija;

| b) | sekundārā destilācija ar ļoti rūpīgu frakcionēšanu (2); |
| --- | --- |

b)

sekundārā destilācija ar ļoti rūpīgu frakcionēšanu (2);

| c) | krekings; |
| --- | --- |

c)

krekings;

| d) | reformēšana; |
| --- | --- |

d)

reformēšana;

| e) | ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem; |
| --- | --- |

e)

ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem;

| f) | procesi, kas ietver visas šādas darbības: apstrāde ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu, neitralizācija ar sārmainām vielām, atkrāsošana (balināšana) un attīrīšana ar dabiskām aktīvām zemēm, aktivētām zemēm, aktivēto ogli vai boksītu; |
| --- | --- |

f)

procesi, kas ietver visas šādas darbības: apstrāde ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu, neitralizācija ar sārmainām vielām, atkrāsošana (balināšana) un attīrīšana ar dabiskām aktīvām zemēm, aktivētām zemēm, aktivēto ogli vai boksītu;

| g) | polimerizācija; |
| --- | --- |

g)

polimerizācija;

| h) | alkilēšana; |
| --- | --- |

h)

alkilēšana;

| i) | izomerizācija. |
| --- | --- |

i)

izomerizācija.

| 2. | “Īpašie procesi” pozīcijās 2710, 2711 un 2712 ir šādi:






  a) | vakuumdestilācija; |
| --- | --- | --- |

2.

“Īpašie procesi” pozīcijās 2710, 2711 un 2712 ir šādi:

a)

vakuumdestilācija;

| b) | sekundārā destilācija ar ļoti rūpīgu frakcionēšanu (3); |
| --- | --- |

b)

sekundārā destilācija ar ļoti rūpīgu frakcionēšanu (3);

| c) | krekings; |
| --- | --- |

c)

krekings;

| d) | reformēšana; |
| --- | --- |

d)

reformēšana;

| e) | ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem; |
| --- | --- |

e)

ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem;

| f) | procesi, kas ietver visas šādas darbības: apstrāde ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu, neitralizācija ar sārmainām vielām, atkrāsošana (balināšana) un attīrīšana ar dabiskām aktīvām zemēm, aktivētām zemēm, aktivēto ogli vai boksītu; |
| --- | --- |

f)

procesi, kas ietver visas šādas darbības: apstrāde ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu, neitralizācija ar sārmainām vielām, atkrāsošana (balināšana) un attīrīšana ar dabiskām aktīvām zemēm, aktivētām zemēm, aktivēto ogli vai boksītu;

| g) | polimerizācija; |
| --- | --- |

g)

polimerizācija;

| h) | alkilēšana; |
| --- | --- |

h)

alkilēšana;

| i) | izomerizācija; |
| --- | --- |

i)

izomerizācija;

| j) | tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 klasificētām smagajām eļļām atsērošana ar ūdeņradi, samazinot sēra saturu apstrādātos produktos vismaz par 85 % (metode ASTM D 1266- 59 T); |
| --- | --- |

j)

tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 klasificētām smagajām eļļām atsērošana ar ūdeņradi, samazinot sēra saturu apstrādātos produktos vismaz par 85 % (metode ASTM D 1266- 59 T);

| k) | (tikai attiecībā uz pozīcijā 2710 klasificētiem ražojumiem) deparafinēšana, izmantojot procesu, kas nav filtrācija; |
| --- | --- |

k)

(tikai attiecībā uz pozīcijā 2710 klasificētiem ražojumiem) deparafinēšana, izmantojot procesu, kas nav filtrācija;

| l) | tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 klasificētām smagajām eļļām apstrāde ar ūdeņradi vairāk nekā 20 bāru spiedienā un temperatūrā, kas pārsniedz 250 °C, izmantojot katalizatoru, kas nav atsērošanas katalizators, ūdeņradim darbojoties kā aktīvajam ķīmiskās reakcijas elementam. Pozīcijas ex 2710 smēreļļu turpmāku apstrādi ar ūdeņradi (piemēram, “hidroattīrīšana” vai atkrāsošana), lai jo īpaši uzlabotu krāsu vai stabilitāti, tomēr neuzskata par īpašiem procesiem; |
| --- | --- |

l)

tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 klasificētām smagajām eļļām apstrāde ar ūdeņradi vairāk nekā 20 bāru spiedienā un temperatūrā, kas pārsniedz 250 °C, izmantojot katalizatoru, kas nav atsērošanas katalizators, ūdeņradim darbojoties kā aktīvajam ķīmiskās reakcijas elementam. Pozīcijas ex 2710 smēreļļu turpmāku apstrādi ar ūdeņradi (piemēram, “hidroattīrīšana” vai atkrāsošana), lai jo īpaši uzlabotu krāsu vai stabilitāti, tomēr neuzskata par īpašiem procesiem;

| m) | tikai attiecībā uz pozīcijas ex 2710 klasificētām degvieleļļām destilācija atmosfēras spiedienā ar nosacījumu, ka 300 °C temperatūrā, izmantojot metodi ASTM D 86, destilējas mazāk par 30 % šo produktu tilpuma, ieskaitot zudumus; |
| --- | --- |

m)

tikai attiecībā uz pozīcijas ex 2710 klasificētām degvieleļļām destilācija atmosfēras spiedienā ar nosacījumu, ka 300 °C temperatūrā, izmantojot metodi ASTM D 86, destilējas mazāk par 30 % šo produktu tilpuma, ieskaitot zudumus;

| n) | tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 ietvertajām smagajām eļļām, kas nav gāzeļļas un “degvieleļļas” apstrāde ar augstfrekvences elektrisko izlādi. |
| --- | --- |

n)

tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 ietvertajām smagajām eļļām, kas nav gāzeļļas un “degvieleļļas” apstrāde ar augstfrekvences elektrisko izlādi.

| 3. | Attiecībā uz pozīciju ex 2707, 2713 līdz 2715, ex 2901, ex 2902 un ex 3403 ražojumiem vienkāršas darbības, piemēram, tīrīšana, dekantēšana, atsāļošana, ūdens atdalīšana, filtrēšana, krāsošana, marķēšana, sēra satura iegūšana, sajaucot izstrādājumus ar dažādu sēra saturu, kā arī jebkuru šo darbību apvienojums vai līdzīgas darbības noteiktu izcelsmi nepiešķir. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz pozīciju ex 2707, 2713 līdz 2715, ex 2901, ex 2902 un ex 3403 ražojumiem vienkāršas darbības, piemēram, tīrīšana, dekantēšana, atsāļošana, ūdens atdalīšana, filtrēšana, krāsošana, marķēšana, sēra satura iegūšana, sajaucot izstrādājumus ar dažādu sēra saturu, kā arī jebkuru šo darbību apvienojums vai līdzīgas darbības noteiktu izcelsmi nepiešķir.

---

(1)  Šis piemērs sniegts tikai paskaidrojumam. Tas nav juridiski saistošs.

(2)  Skatīt Kombinētās nomenklatūras 27. nodaļas 5. paskaidrojuma b) punktu.

(3)  Skatīt Kombinētās nomenklatūras 27. nodaļas 5. paskaidrojuma b) punktu.

---

PROTOKOLA Nr. 1 II PIELIKUMS

SARAKSTS AR APSTRĀDES VAI PĀRSTRĀDES DARBĪBĀM, KAS JĀVEIC AR NENOTEIKTAS IZCELSMES MATERIĀLIEM, LAI RAŽOTAIS IZSTRĀDĀJUMS IEGŪTU NOTEIKTAS IZCELSMES STATUSU

Ne visi turpinājumā sarakstā minētie ražojumi var būt iekļauti šajā nolīgumā. Tādēļ jāaplūko pārējās nolīguma daļas.

| HS pozīcija | Ražojuma apraksts | Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas nodrošina noteiktas izcelsmes statusu |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) vai (4) |
| 1. nodaļa | Dzīvi dzīvnieki | Visiem izmantotajiem 1. nodaļā klasificētajiem dzīvniekiem jābūt pilnībā iegūtiem | |
| 2. nodaļa | Gaļa un pārtikā izmantojami gaļas subprodukti | Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 1. un 2. nodaļā klasificētiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem | |
| ex 3. nodaļa | Zivis un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki | Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 3. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem | |
| 0304 | Svaiga, dzesināta vai saldēta zivju fileja un citāds zivju mīkstums (malts vai nemalts) | Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas | |
| 0305 | Žāvētas vai sālītas zivis vai zivis sālījumā; kūpinātas zivis, arī termiski apstrādātas pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas | |
| 0306 | Vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; kūpināti vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, arī termiski apstrādāti pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; vēžveidīgie čaulā, termiski apstrādāti tvaicējot vai vārot ūdenī, arī dzesināti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas | |
| 0307 | Dzīvi, svaigi, dzesināti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā mīkstmieši, čaulā vai bez tās; kūpināti mīkstmieši, čaulā vai bez tās, arī termiski apstrādāti pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; mīkstmiešu milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas | |
| 0308 | Ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus, dzīvi, svaigi, dzesināti, saldēti, vītināti, sālīti vai sālījumā; kūpināti ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus, arī termiski apstrādāti pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus, milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas | |
| ex 4. nodaļa | Piena pārstrādes produkti; putnu olas; dabīgais medus; dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti vai iekļauti izņemot: | Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 4. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem | |
| 0403 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukuru vai citiem saldinātājiem vai aromatizētājiem, vai ar augļu, riekstu vai kakao piedevu | Ražošana, kurā:






  — | visi izmantotie 4. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti, |

HS pozīcija

Ražojuma apraksts

Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas nodrošina noteiktas izcelsmes statusu

(1)

(2)

(3) vai (4)

1. nodaļa

Dzīvi dzīvnieki

Visiem izmantotajiem 1. nodaļā klasificētajiem dzīvniekiem jābūt pilnībā iegūtiem

2. nodaļa

Gaļa un pārtikā izmantojami gaļas subprodukti

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 1. un 2. nodaļā klasificētiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

ex 3. nodaļa

Zivis un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 3. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

0304

Svaiga, dzesināta vai saldēta zivju fileja un citāds zivju mīkstums (malts vai nemalts)

Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas

0305

Žāvētas vai sālītas zivis vai zivis sālījumā; kūpinātas zivis, arī termiski apstrādātas pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas

0306

Vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; kūpināti vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, arī termiski apstrādāti pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; vēžveidīgie čaulā, termiski apstrādāti tvaicējot vai vārot ūdenī, arī dzesināti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas

0307

Dzīvi, svaigi, dzesināti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā mīkstmieši, čaulā vai bez tās; kūpināti mīkstmieši, čaulā vai bez tās, arī termiski apstrādāti pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; mīkstmiešu milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas

0308

Ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus, dzīvi, svaigi, dzesināti, saldēti, vītināti, sālīti vai sālījumā; kūpināti ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus, arī termiski apstrādāti pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus, milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 4. nodaļa

Piena pārstrādes produkti; putnu olas; dabīgais medus; dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti vai iekļauti izņemot:

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 4. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

0403

Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukuru vai citiem saldinātājiem vai aromatizētājiem, vai ar augļu, riekstu vai kakao piedevu

Ražošana, kurā:

—

visi izmantotie 4. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti,

| — | visa izmantotā augļu sula (izņemot ananāsu, laima vai greipfrūta), kas minēta pozīcijā 2009 , ir noteiktas izcelsmes un |
| --- | --- |

—

visa izmantotā augļu sula (izņemot ananāsu, laima vai greipfrūta), kas minēta pozīcijā 2009 , ir noteiktas izcelsmes un

| — | visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 5. nodaļa

Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas nav citur īpaši norādīti vai iekļauti, izņemot:

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 5. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

ex 0502

Mājas cūku vai mežacūku sari un spalva

Saru un spalvas mazgāšana, dezinficēšana, šķirošana un iztaisnošana

6. nodaļa

Veģetējoši koki un citi augi

Ražošana, kurā:

| — | visi izmantotie 6. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti, |
| --- | --- |

—

visi izmantotie 6. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

7. nodaļa

Ēdami dārzeņi un atsevišķas ēdamas saknes un bumbuļi

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 7. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

8. nodaļa

Pārtikā izmantojami augļi un rieksti; citrusaugļu un meloņu mizas

Ražošana, kurā:

| — | visi izmantotie augļi un rieksti ir pilnībā iegūti un |
| --- | --- |

—

visi izmantotie augļi un rieksti ir pilnībā iegūti un

| — | visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 9. nodaļa

Kafija, tēja, mate un garšvielas, izņemot:

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 9. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

0901

Kafija, grauzdēta vai negrauzdēta, ar kofeīnu vai bez kofeīna; kafijas pupiņu čaumalas un apvalki; kafijas aizstājēji, kas satur kafiju jebkurā samērā

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

0902

Tēja, arī aromatizēta

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

ex 0910

Garšvielu maisījumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

10. nodaļa

Graudaugu produkti

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 10. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

ex 11. nodaļa

Miltrūpniecības izstrādājumi; iesals; cietes; inulīns; kviešu lipeklis, izņemot:

Ražošana, kurā visai izmantotajai labībai, pozīcijā 0714 klasificētajiem ēdamajiem dārzeņiem, saknēm un bumbuļiem vai izmantotajiem augļiem jābūt pilnībā iegūtiem

ex 1106

Pozīcijā 0713 minēto kaltēto lobīto pākšu dārzeņu milti, rupja maluma milti un pulveris

Pozīcijas 0708 pākšaugu dārzeņu malšana un izžāvēšana

12. nodaļa

Eļļas augu sēklas un augļi, dažādi graudi, sēklas un augļi; augi rūpnieciskām vajadzībām un ārstniecības augi; salmi un rupjā barība

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 12. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

1301

Šellaka; dabiskie sveķi, sveķainas vielas, gumijas sveķi un oleosveķi (piemēram, balzami)

Ražošana, kurā visu izmantoto pozīcijā 1301 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

1302

Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti:

| — | no augu valsts produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti |
| --- | --- |

—

no augu valsts produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti

Ražošana no nemodificētiem recinātājiem un biezinātājiem

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

14. nodaļa

Augu izejvielas pīšanai; augu valsts izstrādājumi, kas citur nav minēti vai iekļauti

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 14. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

ex 15. nodaļa

Dzīvnieku un augu tauki un eļļas un to šķelšanās produkti; gatavi pārtikas tauki; dzīvnieku vai augu vaski, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

1501

Cūku tauki (arī kausēti tauki) un mājputnu tauki, izņemot pozīcijā 0209 vai 1503 minētos:

| — | no kauliem un atkritumiem iegūtie tauki |
| --- | --- |

—

no kauliem un atkritumiem iegūtie tauki

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot tādus, kas ietverti pozīcijās 0203 , 0206 un 0207 , vai kaulus no pozīcijas 0506

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no cūkgaļas vai cūkgaļas subproduktiem, kas ietverti pozīcijā 0203 un 0206, vai no mājputnu gaļas vai subproduktiem no pozīcijas 0207

1502

Liellopu, aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos:

| — | no kauliem un atkritumiem iegūtie tauki |
| --- | --- |

—

no kauliem un atkritumiem iegūtie tauki

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot tādus, kas ietverti pozīcijā 0201 , 0202 , 0204 un 0206 , vai kaulus no pozīcijas 0506

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 2. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

1504

Zivju vai jūras zīdītāju tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām:

| — | cietās frakcijas |
| --- | --- |

—

cietās frakcijas

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 1504 materiālus

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 2. un 3. nodaļā klasificētiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

ex 1505

Rafinēts lanolīns

Ražošana no neattīrītiem vilnas taukiem, kas ietverti pozīcijā 1505

1506

Citādi dzīvnieku tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas:

| — | cietās frakcijas |
| --- | --- |

—

cietās frakcijas

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 1506 materiālus

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 2. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

1507 līdz 1515

Augu eļļas un to frakcijas:

sojas, zemesriekstu, palmas, kopras, palmas kodola, babasū eļļa, tungeļļa un joticīta eļļa, miršu vasks un Japānas vasks, jujubas eļļas frakcijas un eļļas, kas paredzētas tehniskām vai rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas izstrādājumu ražošanu

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

| — | cietās frakcijas, izņemot jujubas eļļas cietās frakcijas |
| --- | --- |

—

cietās frakcijas, izņemot jujubas eļļas cietās frakcijas

Ražošana no citiem pozīcijā 1507 līdz 1515 ietvertajiem materiāliem

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visi izmantotie augu izcelsmes materiāli ir pilnībā iegūti

1516

Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, pilnīgi vai daļēji hidrogenētas, esterificētas, pāresterificētas vai elaidinētas, rafinētas vai nerafinētas, bet bez turpmākas apstrādes

Ražošana, kurā:

| — | visi izmantotie 2. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti, |
| --- | --- |

—

visi izmantotie 2. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti,

| — | visiem izmantotajiem augu izcelsmes materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem. Tomēr var izmantot pozīcijās 1507 , 1508 , 1511 un 1513 klasificētos materiālus |
| --- | --- |

—

visiem izmantotajiem augu izcelsmes materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem. Tomēr var izmantot pozīcijās 1507 , 1508 , 1511 un 1513 klasificētos materiālus

1517

Margarīns; pārtikā izmantojami šajā nodaļā minēti dzīvnieku vai augu tauku un eļļu vai dažādu tauku un eļļu frakciju maisījumi vai izstrādājumi, citi nepārtikas tauki un eļļas vai to frakcijas, kas minētas pozīcijā 1516

Ražošana, kurā:

| — | visiem izmantotajiem 2. un 4. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem un |
| --- | --- |

—

visiem izmantotajiem 2. un 4. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem un

| — | visiem izmantotajiem augu izcelsmes materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem. Tomēr var izmantot pozīcijās 1507 , 1508 , 1511 un 1513 klasificētos materiālus |
| --- | --- |

—

visiem izmantotajiem augu izcelsmes materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem. Tomēr var izmantot pozīcijās 1507 , 1508 , 1511 un 1513 klasificētos materiālus

16. nodaļa

Gaļas, zivju un vēžveidīgo, molusku vai citu ūdens bezmugurkaulnieku izstrādājumi

Ražošana no 1. nodaļā klasificētajiem dzīvniekiem

1604 un 1605

Sagatavotas vai konservētas zivis; kaviārs un kaviāra aizstājēji, kas gatavoti no zivju ikriem;

gatavi izstrādājumi vai konservi no vēžveidīgajiem, mīkstmiešiem un citiem ūdens bezmugurkaulniekiem

Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 17. nodaļa

Cukurs un cukura konditorejas izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 1701

Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze, cietā stāvoklī, kurai pievienotas aromātvielas vai krāsvielas

Ražošana, kurā visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

1702

Citādi cukuri, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietā veidā; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdēts cukurs:

| — | ķīmiski tīra maltoze un fruktoze |
| --- | --- |

—

ķīmiski tīra maltoze un fruktoze

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 1702 materiālus

| — | citādi cukuri cietā veidā, ar aromatizētāju vai krāsvielu piedevām |
| --- | --- |

—

citādi cukuri cietā veidā, ar aromatizētāju vai krāsvielu piedevām

Ražošana, kurā visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visi izmantotie materiāli ir noteiktas izcelsmes

ex 1703

Aromatizēta vai iekrāsota melase, kas iegūta, ekstrahējot vai rafinējot cukuru

Ražošana, kurā visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

1704

Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

18. nodaļa

Kakao un kakao izstrādājumi

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

1901

Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur vai satur mazāk nekā 40 % kakao pēc svara, rēķinot uz pilnīgi attaukotas masas pamata, un kas nav minēti citur; pārtikas izstrādājumi no izejvielām, kas minētas pozīcijās 0401 līdz 0404 , un kuri nesatur vai satur mazāk nekā 5 % kakao pēc svara, rēķinot uz pilnīgi attaukotas masas pamata, un citur nav minēti vai iekļauti:

| — | iesala ekstrakts |
| --- | --- |

—

iesala ekstrakts

Ražošana no 10. nodaļas graudaugu produktiem

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

1902

Mīklas (pastas) izstrādājumi, arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots:

| — | kas pēc svara satur ne vairāk kā 20 % gaļas, gaļas subproduktu, zivju, vēžveidīgo vai mīkstmiešu |
| --- | --- |

—

kas pēc svara satur ne vairāk kā 20 % gaļas, gaļas subproduktu, zivju, vēžveidīgo vai mīkstmiešu

Ražošana, kurā visai izmantotajai labībai un tās atvasinājumiem (izņemot cietos kviešus un to atvasinājumus) ir jābūt pilnībā iegūtiem

| — | kas pēc svara satur vairāk nekā 20 % gaļas, gaļas subproduktu, zivju, vēžveidīgo vai mīkstmiešu |
| --- | --- |

—

kas pēc svara satur vairāk nekā 20 % gaļas, gaļas subproduktu, zivju, vēžveidīgo vai mīkstmiešu

Ražošana, kurā:

| — | izmantotie graudaugi un to atvasinājumi (izņemot cietos kviešus un tā atvasinājumus) ir pilnībā iegūti un |
| --- | --- |

—

izmantotie graudaugi un to atvasinājumi (izņemot cietos kviešus un tā atvasinājumus) ir pilnībā iegūti un

| — | visiem izmantotajiem 2. un 3. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem |
| --- | --- |

—

visiem izmantotajiem 2. un 3. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

1903

Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā

Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētajiem materiāliem, izņemot pozīcijā 1108 klasificēto kartupeļu cieti

1904

Gatavi pārtikas izstrādājumi, kas iegūti, uzpūšot vai grauzdējot graudus vai labības izstrādājumus (piemēram, kukurūzas pārslas); labības izstrādājumi (izņemot kukurūzu) graudu vai pārslu vai kādā citā pārstrādātā veidā (izņemot miltus, putraimus un rupjā maluma miltus), kas iepriekš izvārīti vai sagatavoti citā veidā un nav minēti vai iekļauti citur

Ražošana:

| — | no materiāliem, kuri nav klasificēti pozīcijā 1806 , |
| --- | --- |

—

no materiāliem, kuri nav klasificēti pozīcijā 1806 ,

| — | kurā visai izmantotajai labībai un miltiem (izņemot cietos kviešus, to atvasinājumus un kukurūzu Zea indurata) ir jābūt pilnībā iegūtiem un |
| --- | --- |

—

kurā visai izmantotajai labībai un miltiem (izņemot cietos kviešus, to atvasinājumus un kukurūzu Zea indurata) ir jābūt pilnībā iegūtiem un

| — | kurā visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

1905

Maize, konditorejas izstrādājumi, tortes, cepumi un citi konditorejas izstrādājumi ar vai bez kakao piedevas; dievmaize, tukšas kapsulas, kas paredzētas izmantošanai farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas izejvielām, izņemot 11. nodaļas izejvielas

ex 20. nodaļa

Dārzeņu, augļu, riekstu vai citu augu daļu izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem augļiem, riekstiem vai dārzeņiem jābūt pilnībā iegūtiem

ex  2001

Jamss, saldie kartupeļi un tamlīdzīgas pārtikas augu daļas, kas satur 5 svara % vai vairāk cietes un ir sagatavoti vai konservēti ar etiķi vai etiķskābi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 2004 un ex 2005

Kartupeļi miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā, kas pagatavoti ēšanai, kuri nav sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

2006

Dārzeņi, augļi, rieksti, augļu mizas un citādas augu daļas, konservētas cukurā (žāvētas, iecukurotas vai glazētas)

Ražošana, kurā visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

2007

Džemi, augļu želejas, marmelādes, augļu vai riekstu biezeņi un augļu vai riekstu pastas, termiski apstrādātas, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai bez tās

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 2008

| — | Rieksti, kas nesatur cukura vai spirta piedevu |
| --- | --- |

—

Rieksti, kas nesatur cukura vai spirta piedevu

Ražošana, kurā izmantoto pozīcijās 0801 , 0802 un 1202 līdz 1207 klasificēto noteiktas izcelsmes riekstu un eļļasaugu sēklu vērtība pārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Zemesriekstu sviests; maisījumi, kuru pamatā ir graudaugi; palmu kodoli; kukurūza |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests; maisījumi, kuru pamatā ir graudaugi; palmu kodoli; kukurūza

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

| — | Citādi, izņemot augļus un riekstus, kas termiski apstrādāti citādi, nevis tvaicējot vai vārot ūdenī, bez cukura piedevas, saldēti |
| --- | --- |

—

Citādi, izņemot augļus un riekstus, kas termiski apstrādāti citādi, nevis tvaicējot vai vārot ūdenī, bez cukura piedevas, saldēti

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

2009

Augļu sulas (ieskaitot vīnogu misu) un dārzeņu sulas, neraudzētas un bez spirta piedevas, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 21. nodaļa

Dažādi pārtikas izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

2101

Kafijas, tējas vai mate ekstrakti, esences un koncentrāti un uz šo izstrādājumu vai uz kafijas, tējas vai mate pamata sagatavoti izstrādājumi; grauzdēti cigoriņi un pārējie grauzdētie kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visiem izmantotajiem cigoriņiem jābūt pilnībā iegūtiem |
| --- | --- |

—

visiem izmantotajiem cigoriņiem jābūt pilnībā iegūtiem

2103

Gatavas mērces un produkti to gatavošanai; garšvielu maisījumi un pikanto garšvielu maisījumi; sinepju pulveris un gatavas sinepes

| — | mērces un izstrādājumi mērču gatavošanai; garšvielu maisījumi un piedevu maisījumi |
| --- | --- |

—

mērces un izstrādājumi mērču gatavošanai; garšvielu maisījumi un piedevu maisījumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr var izmantot sinepju pulveri vai gatavas vai galda sinepes

| — | sinepju pulveris un gatavas sinepes |
| --- | --- |

—

sinepju pulveris un gatavas sinepes

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

ex 2104

Gatavas zupas un buljoni, izstrādājumi to sagatavošanai

Ražošana no jebkuras pozīcijas izejvielām, izņemot sagatavotus vai konservētus dārzeņus, kas minēti pozīcijās 2002 līdz 2005

2106

Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 22. nodaļa

Bezalkoholiskie un alkoholiskie dzērieni un etiķis, izņemot:

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visām izmantotajām vīnogām un no vīnogām iegūtajiem ražojumiem jābūt pilnība iegūtiem |
| --- | --- |

—

visām izmantotajām vīnogām un no vīnogām iegūtajiem ražojumiem jābūt pilnība iegūtiem

2202

Ūdeņi, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus ar cukura vai citu saldinātu piedevu vai aromatizēts, un pārējie bezalkoholiskie dzērieni, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no produkta ražotāja cenas, |
| --- | --- |

—

visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no produkta ražotāja cenas,

| — | visai izmantotajai augļu sulai (izņemot ananāsu, laimu un greipfrūtu sulu) jau jābūt ar noteiktu izcelsmi |
| --- | --- |

—

visai izmantotajai augļu sulai (izņemot ananāsu, laimu un greipfrūtu sulu) jau jābūt ar noteiktu izcelsmi

2207

Nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 % un vairāk; etilspirts un pārējie jebkura stipruma spirti, denaturēti

Ražošana:

| — | no materiāliem, kuri nav klasificēti pozīcijā 2207 vai 2208 , un |
| --- | --- |

—

no materiāliem, kuri nav klasificēti pozīcijā 2207 vai 2208 , un

| — | kurā visas izmantotās vīnogas vai no vīnogām atvasinātās izejvielas ir pilnībā iegūtas, vai, ja visas citas izmantotās izejvielas ir noteiktas izcelsmes, tad līdz 5 tilp. % var izmantot araku |
| --- | --- |

—

kurā visas izmantotās vīnogas vai no vīnogām atvasinātās izejvielas ir pilnībā iegūtas, vai, ja visas citas izmantotās izejvielas ir noteiktas izcelsmes, tad līdz 5 tilp. % var izmantot araku

2208

Nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju mazāk nekā 80 %, stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un pārējie alkoholiskie dzērieni

Ražošana:

| — | no materiāliem, kuri nav klasificēti pozīcijā 2207 vai 2208 , un |
| --- | --- |

—

no materiāliem, kuri nav klasificēti pozīcijā 2207 vai 2208 , un

| — | kurā visas izmantotās vīnogas vai no vīnogām atvasinātās izejvielas ir pilnībā iegūtas, vai, ja visas citas izmantotās izejvielas ir noteiktas izcelsmes, tad līdz 5 tilp. % var izmantot araku |
| --- | --- |

—

kurā visas izmantotās vīnogas vai no vīnogām atvasinātās izejvielas ir pilnībā iegūtas, vai, ja visas citas izmantotās izejvielas ir noteiktas izcelsmes, tad līdz 5 tilp. % var izmantot araku

ex 23. nodaļa

Pārtikas rūpniecības atlikumi un atkritumi; gatava lopbarība, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 2301

Vaļu milti; milti, rupja maluma milti, granulas no zivīm vai vēžveidīgajiem, mīkstmiešiem vai ūdens bezmugurkaulniekiem, kas nav izmantojami pārtikā

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 2. un 3. nodaļā klasificētiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

ex  2303

Kukurūzas cietes ražošanas atliekas un tamlīdzīgas atliekas (izņemot koncentrētus graudu mērcēšanas šķidrumus), ar proteīnu saturu sausnā, vairāk par 40 % no svara

Ražošana, kurā visai izmantotajai kukurūzai ir jābūt pilnībā iegūtai

ex 2306

Rauši un citi cietie atkritumi, kas iegūti olīveļļas ekstrakcijas rezultātā un kuros ir vairāk nekā 3 % olīveļļa

Ražošana, kurā visām izmantotajām olīvām ir jābūt pilnībā iegūtām

2309

Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā

Ražošana, kurā:

| — | izmantotie graudaugi, cukurs vai melase, gaļa vai piens ir noteiktas izcelsmes un |
| --- | --- |

—

izmantotie graudaugi, cukurs vai melase, gaļa vai piens ir noteiktas izcelsmes un

| — | visas izmantotās 3. nodaļas izejvielas ir pilnībā iegūtas |
| --- | --- |

—

visas izmantotās 3. nodaļas izejvielas ir pilnībā iegūtas

ex 24. nodaļa

Tabaka un rūpnieciskie tabakas aizstājēji, izņemot:

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 24. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

2402

Cigaretes no tabakas

Ražošana, kurā izmantotajiem vismaz 10 % neapstrādātas tabakas vai tabakas atbirumiem, kas minēti pozīcijā 2401, jau jābūt ar noteiktu izcelsmi

ex 2403

Smēķējamā tabaka

Ražošana, kurā izmantotajiem vismaz 10 % neapstrādātas tabakas vai tabakas atbirumiem, kas minēti pozīcijā 2401, jau jābūt ar noteiktu izcelsmi

ex 25. nodaļa

Sāls; sērs; zemes un akmens; apmešanas materiāli, kaļķi un cements, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 2504

Dabīgais kristāliskais grafīts, bagātināts ar oglekli, attīrīts un malts

Neattīrīta kristāliskā grafīta bagātināšana ar oglekli, attīrīšana un malšana

ex 2515

Marmors, kas zāģējot vai citādā veidā sadalīts taisnstūrveida (ietverot kvadrātveida) blokos vai plātnēs ar biezumu līdz 25 cm

Marmora (pat jau sazāģēta) ar biezumu virs 25 cm sazāģēšana vai sadalīšana citā veidā

ex 2516

Granīts, porfīrs, bazalts, smilšakmens un pārējie akmeņi monumentiem vai celtniecībai, kas zāģējot vai citādā veidā sadalīts taisnstūrveida (ietverot kvadrātveida) blokos vai plātnēs ar biezumu līdz 25 cm

Akmeņu (pat jau sazāģētu) ar biezumu virs 25 cm sazāģēšana vai sadalīšana citā veidā

ex 2518

Kalcinēts dolomīts

Nekalcinēta dolomīta kalcinēšana

ex 2519

Drupināts dabiskais magnija karbonāts (magnezīts) hermētiski noslēgtos konteineros un attīrīts vai neattīrīts magnija oksīds, citi kā kausēts magnēzijs vai pārdedzināts (aglomerētais) magnēzijs

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr var izmantot dabīgo magnija karbonātu (magnezītu)

ex 2520

Īpaši stomatoloģijai sagatavotie ģipši

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 2524

Azbesta šķiedras

Ražošana no azbesta koncentrāta

ex 2525

Vizlas pulveris

Vizlas vai vizlas atbiru malšana

ex 2530

Minerālpigmenti, kalcinēti vai pulverveida

Krāszemju kalcinēšana vai malšana

26. nodaļa

Rūdas, sārņi un pelni

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 27. nodaļa

Minerālais kurināmais, minerāleļļas un to pārtvaices produkti; bitumenvielas; minerālvaski, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 2707

Eļļas, kurās aromātisko komponentu svars pārsniedz nearomātisko komponentu svaru un kuras ir līdzīgas minerāleļļām, ko iegūst akmeņogļu darvas augsttemperatūras pārtvaicē un kam vairāk nekā 65 % tilpuma pārtvaicējas temperatūrā līdz 250 C (ieskaitot naftas eļļas un benzola maisījumus), un ko izmanto kā kurināmo enerģētikā vai apkurei

Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpašie procesi  (1)

Citas darbības, kurās visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 2709

No bitumenminerāliem iegūtas neapstrādātas eļļas

Destruktīva bitumenminerālu destilācija

2710

Naftas eļļas un no bitumenmateriāliem iegūtās eļļas, izņemot neapstrādātās eļļas; izstrādājumi, kas citur nav minēti vai ietverti, un kuru svars satur 70 % un vairāk naftas eļļas vai no bitumenmateriāliem iegūtās eļļas, ja šīs eļļas ir šo izstrādājumu pamatsastāvdaļa

Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpašie procesi  (2)

Citas darbības, kurās visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

2711

Naftas gāzes un citādi gāzveida ogļūdeņraži

Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpašie procesi  (2)

Citas darbības, kurās visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

2712

Vazelīns; parafīns, mikrokristāliskais naftas vasks, ogļu putekļu vasks, ozokerīts, lignītvasks, kūdras vasks, pārējie minerālvaski un tamlīdzīgie izstrādājumi, kas iegūti sintēzes vai citu procesu rezultātā, iekrāsoti vai nekrāsoti

Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpašie procesi  (2)

Citas darbības, kurās visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

2713

Naftas kokss, naftas bitumens un citādas naftas eļļu vai no bitumenminerāliem iegūtu eļļu pārstrādes atliekas

Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpašie procesi  (1)

Citas darbības, kurās visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

2714

Dabiskais bitums un asfalts; bitumena vai naftas slāneklis un darvas smilts; asfaltīti un asfalta ieži

Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpašie procesi  (1)

Citas darbības, kurās visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

2715

Bitumena maisījumi uz dabiskā asfalta, dabiskā bituma, naftas bitumena, minerāldarvu vai minerāldarvu piķa bāzes (piemēram, bitumena mastikas, asfalta/bitumena lakas)

Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpašie procesi  (1)

Citas darbības, kurās visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 28. nodaļa

Neorganiskās ķīmijas produkti; dārgmetālu, retzemju metālu, radioaktīvo elementu vai izotopu organiskie vai neorganiskie savienojumi; izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 2805

Мischmetall

Ražošana ar elektrolītisku vai termisku apstrādi, kurā visu izmantoto izejvielu kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 2811

Sēra trioksīds

Ražošana no sēra dioksīda

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 2833

Alumīnija sulfāts

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 2840

Nātrija perborāts

Ražošana no nātrija tetraborāta pentahidrāta

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 2852

Iekšējo ēteru dzīvsudraba savienojumi un to halogēn-, sulfo-, nitro- vai nitrozoatvasinājumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem Tomēr visu izmantoto pozīcijā 2909 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Nukleīnskābju un to sāļu dzīvsudraba savienojumi, ķīmiski definēti vai nedefinēti; citādi heterocikliskie savienojumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem Tomēr visu izmantoto pozīcijās 2932 , 2933 un 2934 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Diagnostikas vai laboratorijas reaģentu dzīvsudraba savienojumi uz pamata un gatavie diagnostikas vai laboratorijas reaģenti uz pamata vai bez tā, izņemot pozīcijās 3002 un 3006 minētos; sertificētas standarta izejvielas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Nukleīnskābes un to sāļi, arī ar nenoteiktu ķīmisko sastāvu; citādi heterocikliskie savienojumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem Tomēr visu izmantoto pozīcijās 2932 , 2933 un 2934 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmisko produktu un preparātu (arī produktu un preparātu, kas satur dabīgu produktu maisījumus) dzīvsudraba savienojumi, kas nav minēti vai iekļauti citur

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 29. nodaļa

Organiskie ķīmiskie savienojumi, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 2901

Acikliskie ogļūdeņraži izmantošanai par motordegvielu vai kurināmo

Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpašie procesi  (1)

Citas darbības, kurās visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 2902

Ciklāni un ciklēni (izņemot azelēnus), benzols, toluols, ksiloli, izmantošanai par motordegvielu vai kurināmo

Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpašie procesi  (1)

Citas darbības, kurās visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 2905

Šīs pozīcijas spirtu un etanola metālu alkoholāti

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 2905 materiālus. Šīs pozīcijas metālu alkoholātus tomēr var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

2915

Piesātinātas acikliskās monokarbonskābes un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes; šo savienojumu halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem Tomēr visu izmantoto pozīcijās 2915 un 2916 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 2932

Iekšējie ēteri un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie un nitrozētie atvasinājumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem Tomēr visu izmantoto pozīcijā 2909 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Cikliskie acetāti un cikliskie pusacetāti, kā arī to halogenētie, sulfētie, nitridētie un nitrozētie atvasinājumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

2933

Heterocikliskie savienojumi, kas satur tikai slāpekļa heteroatomu(-us)

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem Tomēr visu izmantoto pozīcijās 2932 un 2933 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

2934

Nukleīnskābes un to sāļi; citādi heterocikliskie savienojumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem Tomēr visu izmantoto pozīcijās 2932 , 2933 un 2934 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

2939 80

Alkaloīdi, kas nav augu izcelsmes

Heterocikliskie savienojumi, kas satur tikai slāpekļa heteroatomu(-us)

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem Tomēr visu izmantoto pozīcijās 2932 , 2933 un 2934 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Nukleīnskābes un to sāļi; citādi heterocikliskie savienojumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem Tomēr visu izmantoto pozīcijās 2932 , 2933 un 2934 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 30. nodaļa

Farmaceitiskie izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3002

Cilvēka asinis; dzīvnieku asinis, kas sagatavotas ārstniecības, profilakses vai diagnostikas vajadzībām; imūnserumi un citādas asins frakcijas un modificēti imūnpreparāti, kuri ir vai nav iegūti biotehnoloģiskos procesos; vakcīnas, toksīni, mikroorganismu kultūras (izņemot raugus) un tamlīdzīgi produkti:

| — | izstrādājumi, kas sastāv no divām vai vairākām sastāvdaļām, kas sajauktas ārstniecības vai profilakses vajadzībām, vai nejaukti izstrādājumi tām pašām vajadzībām, kas safasēti nomērītās devās vai iepakoti mazumtirdzniecībai |
| --- | --- |

—

izstrādājumi, kas sastāv no divām vai vairākām sastāvdaļām, kas sajauktas ārstniecības vai profilakses vajadzībām, vai nejaukti izstrādājumi tām pašām vajadzībām, kas safasēti nomērītās devās vai iepakoti mazumtirdzniecībai

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 3002 materiālus. Var izmantot arī materiālus, kas atbilst šim aprakstam, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi: |
| --- | --- |

—

citādi:

| -- | cilvēka asinis |
| --- | --- |

--

cilvēka asinis

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 3002 materiālus. Var izmantot arī materiālus, kas atbilst šim aprakstam, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| -- | ārstniecības vai profilakses vajadzībām sagatavotas dzīvnieku asinis |
| --- | --- |

--

ārstniecības vai profilakses vajadzībām sagatavotas dzīvnieku asinis

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 3002 materiālus. Var izmantot arī materiālus, kas atbilst šim aprakstam, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| -- | asins frakcijas, izņemot imūnserumu, hemoglobīnu, asins globulīnus un seruma globulīnus |
| --- | --- |

--

asins frakcijas, izņemot imūnserumu, hemoglobīnu, asins globulīnus un seruma globulīnus

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 3002 materiālus. Var izmantot arī materiālus, kas atbilst šim aprakstam, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| -- | hemoglobīns, asins globulīni un seruma globulīni |
| --- | --- |

--

hemoglobīns, asins globulīni un seruma globulīni

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 3002 materiālus. Var izmantot arī materiālus, kas atbilst šim aprakstam, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| -- | cits |
| --- | --- |

--

cits

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 3002 materiālus. Var izmantot arī materiālus, kas atbilst šim aprakstam, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Citi heterocikliskie savienojumi, kas satur tikai skābekļa heteroatomu(-us), kuru struktūrā ir nekondensēts imidazola gredzens (hidrogenēts vai nehidrogenēts), peptīdu un proteīnu veidā, kas ir tieši iesaistīti imūnprocesu regulācijā

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem Tomēr visu izmantoto pozīcijās 2932 un 2933 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Citādas nukleīnskābes un to sāļi, arī ar nenoteiktu ķīmisko sastāvu, peptīdu un proteīnu veidā, kas ir tieši iesaistīti imūnprocesu regulācijā citādi heterocikliskie savienojumi, peptīdu un proteīnu veidā, kas ir tieši iesaistīti imūnprocesu regulācijā

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem Tomēr visu izmantoto pozīcijās 2932 , 2933 un 2934 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3003 un 3004

Medikamenti (izņemot pozīcijās 3002 , 3005 un 3006 klasificētās preces):

| — | iegūti no pozīcijā 2941 minētā amikacīna |
| --- | --- |

—

iegūti no pozīcijā 2941 minētā amikacīna

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr pozīcijā 3003 vai 3004 klasificētos materiālus var izmantot, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr pozīcijā 3003 vai 3004 klasificētos materiālus var izmantot, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas, un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr pozīcijā 3003 vai 3004 klasificētos materiālus var izmantot, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas, un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex  3006

Plastmasas ierīces, kas paredzētas stomas šķidruma savākšanai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 31. nodaļa

Mēslošanas līdzekļi, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3105

Minerālie vai ķīmiskie mēslošanas līdzekļi, kas satur divus vai trīs barojošus elementus: slāpekli, fosforu un kāliju; citādi mēslošanas līdzekļi; šajā nodaļā minētās preces tabletēs vai tamlīdzīgās formās vai iepakojumos, kuru bruto svars nepārsniedz 10 kg, izņemot:

| — | nātrija nitrātu |
| --- | --- |

—

nātrija nitrātu

| — | kalcija cianamīdu |
| --- | --- |

—

kalcija cianamīdu

| — | kālija sulfātu |
| --- | --- |

—

kālija sulfātu

| — | magnija kālija sulfātu |
| --- | --- |

—

magnija kālija sulfātu

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 32. nodaļa

Miecvielu un krāsu ekstrakti; tanīni un to atvasinājumi; pigmenti un citas krāsvielas; krāsas un lakas; tepes un citas mastikas; tintes, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3201

Tanīni un to sāļi, ēteri un esteri un citādi atvasinājumi

Ražošana no augu izcelsmes tanīnu ekstraktiem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3205

Lakas; uz to bāzes izgatavotie preparāti, kas minēti šīs nodaļas 3. piezīmē  (3)

Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem, izņemot pozīcijās 3203, 3204 un 3205 klasificētos. Tomēr var izmantot citus materiālus no pozīcijas 3205, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 33. nodaļa

Ēteriskās eļļas un rezinoīdi; parfimērijas, kosmētikas vai ķermeņa kopšanas maisījumi, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3301

Ēteriskās eļļas (atbrīvotas vai neatbrīvotas no terpēniem), ieskaitot konkrēteļļas un absolūteļļas; rezinoīdi; ekstrahēti oleosveķi; ēterisko eļļu koncentrāti taukos, negaistošās eļļās, vaskos un tamlīdzīgās vielās, kas iegūti ar tvaiku absorbēšanu vai macerāciju; terpēnu blakusprodukti, kas radušies, atbrīvojot ēteriskās eļļas no terpēniem; ēterisko eļļu ūdens destilāti un ūdens šķīdumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot materiālus no šīs pozīcijas citas “grupas” (4). Tomēr var izmantot arī tās pašas grupas materiālus, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 34. nodaļa

Ziepes, organiskās virsmaktīvās vielas, mazgāšanas līdzekļi, eļļošanas līdzekļi, mākslīgie vaski, gatavi vaski, spodrināšanas vai tīrīšanas līdzekļi, sveces un tamlīdzīgi izstrādājumi, veidošanas pastas, zobtehnikas vaski un izstrādājumi zobārstniecībai uz ģipša bāzes; izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3403

Eļļošanas līdzekļi, kuru sastāvā 70 % no svara vai vairāk ir naftas eļļas vai eļļas, kas iegūtas no bitumenminerāliem

Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpašie procesi  (1)

Citas darbības, kurās visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3404

Mākslīgie un gatavie vaski:

| — | kuru pamatā ir parafīns, naftas vaski, vaski, kas iegūti no bitumenminerāliem, ogļu putekļu vasks vai zvīņparafīns |
| --- | --- |

—

kuru pamatā ir parafīns, naftas vaski, vaski, kas iegūti no bitumenminerāliem, ogļu putekļu vasks vai zvīņparafīns

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem, izņemot:

| — | hidrogenētas eļļas, kurām ir pozīcijā 1516 klasificēto vasku īpašības, |
| --- | --- |

—

hidrogenētas eļļas, kurām ir pozīcijā 1516 klasificēto vasku īpašības,

| — | nenoteikta ķīmiskā sastāva taukskābes vai rūpnieciski ražotus afiliātiskos spirtus, kuriem ir pozīcijā 3823 klasificēto vasku īpašības, un |
| --- | --- |

—

nenoteikta ķīmiskā sastāva taukskābes vai rūpnieciski ražotus afiliātiskos spirtus, kuriem ir pozīcijā 3823 klasificēto vasku īpašības, un

| — | pozīcijā 3404 klasificētos materiālus |
| --- | --- |

—

pozīcijā 3404 klasificētos materiālus

Tomēr šo izmantoto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 35. nodaļa

Olbaltumvielas; modificētas cietes; līmes; fermenti, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3505

Dekstrīni un citas modificētās cietes (piemēram, želatinizētas vai esterificētas cietes); līmes uz cietes, dekstrīnu vai citādas modificētas cietes bāzes:

| — | cietes ēteri un esteri |
| --- | --- |

—

cietes ēteri un esteri

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 3505 materiālus

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot pozīcijā 1108 klasificētos

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex  3507

Gatavi fermenti, kas citur nav minēti un iekļauti

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

36. nodaļa

Sprāgstvielas; pirotehnikas izstrādājumi; sērkociņi; pirofori sakausējumi; daži degmaisījumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 37. nodaļa

Foto vai kino preces, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3701

Neeksponētas gaismjūtīgās plakanās fotoplates un fotofilmas no jebkurām izejvielām, izņemot papīru, kartonu vai tekstilmateriālu; neeksponētās gaismjūtīgās plakanās filmas momentfotogrāfijai, iepakotas vai neiepakotas:

| — | krāsu filmas momentfotogrāfijai |
| --- | --- |

—

krāsu filmas momentfotogrāfijai

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citās, nevis pozīcijās 3701 vai 3702 . Tomēr var izmantot citus materiālus no pozīcijas 3702 , ja to vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citās, nevis pozīcijās 3701 vai 3702 . Tomēr pozīcijā 3701 un 3702 klasificētos materiālus var izmantot, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3702

Gaismjutīgas neeksponētas fotofilmas ruļļos, no jebkura materiāla, izņemot papīru, kartonu un tekstilmateriālu; gaismjutīgas neeksponētas filmas momentfotogrāfijai, ruļļos

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citās, nevis pozīcijās 3701 vai 3702 .

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3704

Fotoplates, fotofilmas, fotopapīrs, kartons un tekstilmateriāli, eksponēti, bet neattīstīti

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citās, nevis pozīcijās 3701 līdz 3704 .

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 38. nodaļa

Dažādi ķīmijas rūpniecības produkti, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3801

| — | Koloīdais grafīts eļļas suspensijā un puskoloīdais grafīts; oglekļa pastas elektrodiem |
| --- | --- |

—

Koloīdais grafīts eļļas suspensijā un puskoloīdais grafīts; oglekļa pastas elektrodiem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Grafīta pasta, kurā maisījumā ar minerāleļļām grafīts ir vairāk nekā 30 % no svara |
| --- | --- |

—

Grafīta pasta, kurā maisījumā ar minerāleļļām grafīts ir vairāk nekā 30 % no svara

Ražošana, kurā visu izmantoto pozīcijā 3403 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3803

Rafinēta taleļļa

Neattīrītas taleļļas rafinēšana

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3805

Attīrīti sulfātterpentīna spirti

Sulfātterpentīna jēlspirta attīrīšana destilējot vai rafinējot

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3806

Esteru sveķi

Ražošana no sveķskābēm

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3807

Koka piķis (koka darvas piķis)

Koka darvas destilācija

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3808

Insekticīdi, rodenticīdi, fungicīdi, herbicīdi, pretdīgšanas līdzekļi un augšanas regulatori, dezinficējošie līdzekļi un tamlīdzīgi produkti, iepakojumā vai safasēti pārdošanai mazumtirdzniecībā vai preparātu un izstrādājumu veidā (piemēram, ar sēru apstrādātas lentes, daktis, sveces un mušpapīrs)

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3809

Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādi izstrādājumi un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti:

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3810

Metāla virsmu kodināšanas preparāti; kušņi un citādi palīgpreparāti mīkstlodēšanai, cietlodēšanai vai metināšanai; pastas un pulveri mīkstlodēšanai, cietlodēšanai un metināšanai, kas sastāv no metāla un citiem materiāliem; preparāti, ko izmanto kā stieņus vai serdeņus metināšanas elektrodiem vai pārklājumiem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3811

Antidetonācijas maisījumi, oksidācijas inhibitori, pārsveķošanās inhibitori, biezinātāji, pretkorozijas līdzekļi un pārējās gatavās piedevas minerāleļļām (ietverot benzīnu) vai pārējiem šķidrumiem, ko izmanto tām pašām vajadzībām kā minerāleļļas:

| — | gatavas piedevas ziežeļļām, kas satur naftas eļļas vai eļļas, kuras iegūtas no bitumenminerāliem |
| --- | --- |

—

gatavas piedevas ziežeļļām, kas satur naftas eļļas vai eļļas, kuras iegūtas no bitumenminerāliem

Ražošana, kurā visu izmantoto pozīcijā 3811 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3812

Gatavie kaučuka vulkanizācijas paātrinātāji; kaučuka vai plastmasas plastificēšanas savienojumi, kas citur nav minēti vai iekļauti; antioksidanti un citi kaučuka un plastmasas stabilizējoši savienojumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3813

Ugunsdzēsības aparātu maisījumi un lādiņi; uzpildīti ugunsdzēšamie aparāti

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3814

Jaukti organiskie šķīdinātāji un atšķaidītāji, kas citur nav minēti un iekļauti; gatavi sastāvi krāsu un laku noņemšanai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3818

Ķīmiskie elementi ar piedevām, kurus izmanto elektronikā, disku, plātņu vai tamlīdzīgās formās; ķīmiskie savienojumi ar piedevām, kurus izmanto elektronikā

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3819

Bremžu šķidrumi un citādi gatavie šķidrumi hidrauliskajiem pārvadiem, kas nesatur vai satur mazāk par 70 % no kopējās masas naftas eļļas vai eļļas, kuras iegūtas no bitumenminerāliem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3820

Gatavi pretaizsalšanas līdzekļi un atkausēšanas šķidrumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3821

Gatavas barotnes mikroorganismu (vīrusu u. c.), kā arī augu, cilvēka vai dzīvnieku šūnu kultūru uzturēšanai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3822

Diagnostikas vai laboratorijas reaģenti uz pamatnes un gatavie diagnostikas vai laboratorijas reaģenti uz pamatnes vai bez tās, izņemot pozīcijās 3002 un 3006 minētos; sertificētas standarta izejvielas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3823

Rūpnieciskās vienvērtīgās taukskābes; rafinējot iegūtas skābās eļļas; rūpnieciskie alifātiskie spirti:

| — | rūpnieciskās vienvērtīgās taukskābes; rafinējot iegūtas skābās eļļas |
| --- | --- |

—

rūpnieciskās vienvērtīgās taukskābes; rafinējot iegūtas skābās eļļas

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

| — | rūpnieciskie alifātiskie spirti |
| --- | --- |

—

rūpnieciskie alifātiskie spirti

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 3823 materiālus

3824

Lietošanai gatavas saistvielas lietņu veidnēm un serdeņiem; ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskie produkti un preparāti (arī produkti un preparāti, kas satur dabīgu produktu maisījumus), kas nav minēti vai iekļauti citur; citur neminēti vai neiekļauti ķīmijas un saskarnozaru rūpniecības atlikumi:

šādi šajā pozīcijā klasificēti ražojumi:

| — | gatavas saistvielas lietņu veidnēm vai serdeņiem uz dabīgo sveķu bāzes |
| --- | --- |

—

gatavas saistvielas lietņu veidnēm vai serdeņiem uz dabīgo sveķu bāzes

| — | naftēnskābes, to ūdenī nešķīstošie sāļi un esteri |
| --- | --- |

—

naftēnskābes, to ūdenī nešķīstošie sāļi un esteri

| — | sorbīts, izņemot pozīcijā 2905 klasificēto |
| --- | --- |

—

sorbīts, izņemot pozīcijā 2905 klasificēto

| — | naftas sulfonāti, izņemot sārmu metālu, amonija vai etanolamīnu naftas sulfonātus; tiofenētas sulfonskābes no eļļām, kas iegūtas no bitumenminerāliem, un to sāļi |
| --- | --- |

—

naftas sulfonāti, izņemot sārmu metālu, amonija vai etanolamīnu naftas sulfonātus; tiofenētas sulfonskābes no eļļām, kas iegūtas no bitumenminerāliem, un to sāļi

| — | jonu apmaiņas sveķi |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas sveķi

| — | vakuumlampu gāzu absorbētāji |
| --- | --- |

—

vakuumlampu gāzu absorbētāji

| — | sārmains dzelzs oksīds gāzu attīrīšanai |
| --- | --- |

—

sārmains dzelzs oksīds gāzu attīrīšanai

| — | amonjaka gāze un oksīds, kas iegūts akmeņogļu gāzes attīrīšanas procesā |
| --- | --- |

—

amonjaka gāze un oksīds, kas iegūts akmeņogļu gāzes attīrīšanas procesā

| — | sulfonaftēnskābes, to ūdenī nešķīstošie sāļi un to esteri |
| --- | --- |

—

sulfonaftēnskābes, to ūdenī nešķīstošie sāļi un to esteri

| — | fusela un Dipela eļļa |
| --- | --- |

—

fusela un Dipela eļļa

| — | sāļu maisījumi, kam ir dažādi anjoni |
| --- | --- |

—

sāļu maisījumi, kam ir dažādi anjoni

| — | pastas kopēšanai uz želatīna bāzes, ar papīra vai tekstila pamatni vai bez tās |
| --- | --- |

—

pastas kopēšanai uz želatīna bāzes, ar papīra vai tekstila pamatni vai bez tās

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3826

Biodīzelis un tā maisījumi, kuri nesatur vai satur mazāk par 70 % no svara naftas eļļas vai eļļas, kas iegūtas no bitumenminerāliem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3901 līdz 3915

Etilēna polimēri pirmformās, plastmasas atkritumi, atgriezumi un atlūzas, izņemot pozīcijās 3907 un 3912 minētos, attiecībā uz ko noteikumi paredzēti turpmāk:

| — | papildu homopolimerizācijas izstrādājumi, kuros vienkāršie monomēri ir vairāk nekā 99 svara % no visa polimēru satura |
| --- | --- |

—

papildu homopolimerizācijas izstrādājumi, kuros vienkāršie monomēri ir vairāk nekā 99 svara % no visa polimēru satura

Ražošana, kurā:

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto 39. nodaļāklasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas  (5) |
| --- | --- |

—

visu izmantoto 39. nodaļāklasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas  (5)

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visu izmantoto 39. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3907

| — | Kopolimērs, kas iegūts no polikarbonāta un akrilonitrila-butadiēna- stirola kopolimēra (ABS) |
| --- | --- |

—

Kopolimērs, kas iegūts no polikarbonāta un akrilonitrila-butadiēna- stirola kopolimēra (ABS)

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas  (5)

| — | Poliesters |
| --- | --- |

—

Poliesters

Ražošana, kurā visu izmantoto 39. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas, un/vai ražošana no tetrabrom- (bis-fenola A) polikarbonāta

3912

Celuloze un tās ķīmiskie atvasinājumi pirmformās, kas citur nav minēti vai iekļauti

Ražošana, kurā visu izmantoto vienā pozīcijā ar izstrādājumu klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3916 līdz 3921

Plastmasas pusfabrikāti un priekšmeti, izņemot pozīcijas ex 3916 , ex 3917 , ex 3920 un ex 3921 , attiecībā uz kurām noteikumi paredzēti turpmāk tekstā:

| — | plakani izstrādājumi, kas apstrādāti vairāk nekā tikai ar virsmas apstrādi vai sagriešanu formās, izņemot taisnstūrveida (arī kvadrātveida); citādi izstrādājumi, kas apstrādāti vairāk nekā tikai ar virsmas apstrādi |
| --- | --- |

—

plakani izstrādājumi, kas apstrādāti vairāk nekā tikai ar virsmas apstrādi vai sagriešanu formās, izņemot taisnstūrveida (arī kvadrātveida); citādi izstrādājumi, kas apstrādāti vairāk nekā tikai ar virsmas apstrādi

| — | citādi: |
| --- | --- |

—

citādi:

Ražošana, kurā visu izmantoto 39. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| -- | papildu homopolimerizācijas izstrādājumi, kuros vienkāršie monomēri ir vairāk nekā 99 svara % no visa polimēru satura |
| --- | --- |

--

papildu homopolimerizācijas izstrādājumi, kuros vienkāršie monomēri ir vairāk nekā 99 svara % no visa polimēru satura

Ražošana, kurā:

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto 39. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas  (5) |
| --- | --- |

—

visu izmantoto 39. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas  (5)

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| -- | cits |
| --- | --- |

--

cits

Ražošana, kurā visu izmantoto 39. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3916 un ex 3917

Fasonprofili un caurules

Ražošana, kurā:

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto vienā pozīcijā ar ražojumu klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto vienā pozīcijā ar ražojumu klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3920

| — | Jonomēru loksnes vai plēves |
| --- | --- |

—

Jonomēru loksnes vai plēves

Ražošana no daļējas termoplastiskās sāls, kas ir etilēna un metaakrilskābes kopolimērs, daļēji neitralizēts ar metāla joniem, galvenokārt cinka un nātrija joniem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Reģenerētās celulozes, poliamīdu vai polietilēna loksnes |
| --- | --- |

—

Reģenerētās celulozes, poliamīdu vai polietilēna loksnes

Ražošana, kurā visu izmantoto vienā pozīcijā ar izstrādājumu klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3921

Metalizētas plastmasas folijas

Ražošana no ļoti caurspīdīgas poliestera folijas, kas nav biezāka par 23 mikroniem  (6)

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

3922 līdz 3926

Plastmasas izstrādājumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 40. nodaļa

Kaučuks un tā izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex  4001

Laminētas rievotā kaučuka loksnes apaviem

Dabiskā kaučuka plākšņu laminēšana

4005

Pildīts, nevulkanizēts kaučuks primārās formās vai plātnēs, loksnēs vai sloksnēs

Ražošana, kurā visu izmantoto izejvielu, izņemot dabisko kaučuku, vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

4012

Atjaunotas vai lietotas gumijas pneimatiskās riepas; cietās vai pildītās gumijas riepas, maināmie protektori un loka lentes:

| — | atjaunotas gumijas pneimatiskās riepas, cietās vai pildītās riepas |
| --- | --- |

—

atjaunotas gumijas pneimatiskās riepas, cietās vai pildītās riepas

Lietotu riepu atjaunošana

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no materiāliem, kas nav klasificēti pozīcijās 4011 vai 4012

ex 4017

Cietā kaučuka izstrādājumi

Ražošana no cietā kaučuka

ex 41. nodaļa

Jēlādas (izņemot kažokādas) un ādas, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 4102

Aitu vai jēru jēlādas bez vilnas

Vilnas noņemšana aitu vai jēru ādām.

4104 līdz 4106

Miecētas vai miecētas un žāvētas ādas bez apmatojuma, šķeltas vai nešķeltas, bet tālāk neapstrādātas

Iepriekš miecētu ādu atkārtota miecēšana

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

4107 , 4112 un 4113

Pēc miecēšanas vai miecēšanas un izžāvēšanas tālāk apstrādāta āda, ieskaitot pergamentētu ādu bez apmatojuma, šķelta vai nešķelta, izņemot ādu, kas iekļauta pozīcijā 4114

Iepriekš miecētu ādu atkārtota miecēšana

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 4114

Lakāda un lakādas imitācija; metalizētā āda

Ražošana no pozīcijās 4104 –4107 , 4112 vai 4113 klasificētās ādas, ar noteikumu, ka tās vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

42. nodaļa

Ādas izstrādājumi; zirglietas un iejūgs; ceļojuma piederumi, somas un tamlīdzīgas preces; izstrādājumi no dzīvnieku zarnām (izņemot zīdvērpēja pavedienu)

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 43. nodaļa

Kažokādas un mākslīgās kažokādas, izstrādājumi no tām, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex  4302

Sašūtas miecētas vai apdarinātas zvērādas:

| — | plātnes, krusti un līdzīgas formas |
| --- | --- |

—

plātnes, krusti un līdzīgas formas

Nesašūtu miecētu vai apdarinātu zvērādu balināšana vai krāsošana papildus to piegriešanai un šūšanai

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no nesašūtas miecētas vai apdarinātas zvērādas

4303

Apģērba gabali, apģērba piederumi un citi izstrādājumi no kažokādām

Ražošana no nesašūtām, miecētām vai apdarinātām kažokādām, kas iekļautas pozīcijā 4302

ex 44. nodaļa

Koks un koka izstrādājumi; kokogles, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 4403

Neapstrādātas četrskaldņu brusas

Ražošana no rupji apstrādātiem kokmateriāliem, arī mizotiem vai nemizotiem, vai rupji tēstiem

ex 4407

Garumā sazāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, saaudzēti vai nesaaudzēti garumā ar ķīļtapām, biezāki par 6 mm

Ēvelēšana, slīpēšana vai saaudzēšana

ex 4408

Loksnes apšuvumam un saplāksnim ne biezākas par 6 mm, savienotas galos, arī cita gareniski sazāģēta koksne, sašķelta vai nolobīta biezumā, kas nepārsniedz 6 mm, ēvelēta, noslīpēta vai saaudzēta

Līmēšana, ēvelēšana, slīpēšana vai saaudzēšana

ex  4409

Kokmateriāli ar nepārtrauktu profilu kādā no malām vai virsmām, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai saaudzēti:

| — | slīpēti vai saaudzēti |
| --- | --- |

—

slīpēti vai saaudzēti

Slīpēšana vai saaudzēšana

| — | zāģmateriāli ar noapaļotām malām un nepārtrauktu profilu |
| --- | --- |

—

zāģmateriāli ar noapaļotām malām un nepārtrauktu profilu

Noapaļošana vai fasonēšana

ex 4410 līdz ex 4413

Zāģmateriāli ar noapaļotām malām un nepārtrauktu profilu, tostarp profilētas līstes un citi profilēti dēļi

Noapaļošana vai fasonēšana

ex 4415

Koka lādes, kastes, redeļkastes, spoles un tamlīdzīga tara

Ražošana no izmēros nesazāģētiem dēļiem

ex 4416

Mucas, muciņas, kubli, toveri un citādi mucinieku darinājumi un to daļas no koka

Ražošana no šķeltām plankām, kas apstrādātas tikai apzāģējot no abām galvenajām pusēm

ex 4418

| — | Namdaru un būvgaldnieku darinājumi |
| --- | --- |

—

Namdaru un būvgaldnieku darinājumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr var izmantot šūnainos koka paneļus, jumstiņus (šķindeļus) un jumta dēlīšus

| — | Zāģmateriāli ar noapaļotām malām un nepārtrauktu profilu |
| --- | --- |

—

Zāģmateriāli ar noapaļotām malām un nepārtrauktu profilu

Noapaļošana vai fasonēšana

ex 4421

Sērkociņu skaliņi; koka naglas vai tapas apaviem

Ražošana no jebkuras pozīcijas kokmateriāliem, izņemot pozīcijā 4409 minētos apstrādātos kokmateriālus

ex 45. nodaļa

Korķis un korķa izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

4503

Dabiskā korķa izstrādājumi

Ražošana no pozīcijā 4501 klasificētā korķa

46. nodaļa

Izstrādājumi no salmiem, esparto vai citiem pinamiem materiāliem

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

47. nodaļa

Papīra masa no koksnes vai cita celulozes šķiedrmateriāla; pārstrādāts (atkritumu un makulatūras) papīrs vai kartons

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 48. nodaļa

Papīrs un kartons, papīra masas, papīra vai kartona izstrādājumi; izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 4811

Papīrs un kartons, vienīgi ruļļos, loksnēs vai sagriezts

Ražošana no 47. nodaļā minētajiem papīrrūpniecības materiāliem

4816

Koppapīrs, paškopējošais papīrs un citi kopējoši vai attēlu pārnesoši papīri (izņemot papīru pozīcijā 4809), papīrs trafaretspiedēm un ofsetplatēm, iepakots kastēs vai bez kastēm

Ražošana no 47. nodaļā minētajiem papīrrūpniecības materiāliem

4817

Papīra vai kartona aploksnes, slēgtas vēstules, pastkartes bez zīmējumiem un sarakstes kartītes; kārbas, pasta maisiņi, kabatas grāmatiņas no papīra vai kartona, papīra kancelejas piederumu komplekti

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 4818

Tualetes papīrs

Ražošana no 47. nodaļā minētajiem papīrrūpniecības materiāliem

ex 4819

Kastes, kārbas, kastītes, somas un citāda tara no papīra, kartona, celulozes vates vai celulozes šķiedru auduma

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 4820

Vēstuļu bloki

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 4823

Citāds papīrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes šķiedrām, sagriezts pēc izmēra vai formas

Ražošana no 47. nodaļā minētajiem papīrrūpniecības materiāliem

ex 49. nodaļa

Iespiestas grāmatas, laikraksti, attēli un pārējie poligrāfijas rūpniecības izstrādājumi; rokraksti, mašīnraksti un plāni, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

4909

Iespiestas vai ilustrētas pastkartes; iespiestas kartītes ar personiskiem sveicieniem, vēstījumiem vai paziņojumiem, ilustrētas vai neilustrētas, ar aploksnēm vai bez tām, ar izrotājumiem vai bez tiem

Ražošana no materiāliem, kas nav klasificēti pozīcijās 4909 vai 4911

4910

Visādi iespiesti kalendāri, ieskaitot noplēšamos kalendārus:

pārliekamie kalendāri, kam maināmais bloks nostiprināts uz pamata, izņemot papīra vai kartona pamatu

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no materiāliem, kas nav klasificēti pozīcijās 4909 vai 4911

ex 50. nodaļa

Zīds, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 5003

Zīda atgājas (ieskaitot tīšanai nederīgus kokonus, pavedienu atlikas un irdinātas šķiedras), kārstas vai ķemmētas

Zīda atgāju kāršana vai ķemmēšana

5004 līdz ex 5006

Zīda dzija un dzija no zīda atlikām

Ražošana no  (7):

| — | jēlzīda vai zīda atlikām, kārstām vai ķemmētām vai citādi sagatavotām vērpšanai, |
| --- | --- |

—

jēlzīda vai zīda atlikām, kārstām vai ķemmētām vai citādi sagatavotām vērpšanai,

| — | citām dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas vai ķemmētas, vai kā citādi sagatavotas vērpšanai, |
| --- | --- |

—

citām dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas vai ķemmētas, vai kā citādi sagatavotas vērpšanai,

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai

| — | papīra ražošanas materiāliem |
| --- | --- |

—

papīra ražošanas materiāliem

5007

Audumi no zīda vai zīda atkritumiem:

Ražošana no dzijas  (7)

Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pastāvīgo apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 51. nodaļa

Vilna, smalki vai rupjie dzīvnieku mati; dzija un austi audumi no zirgu astriem, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

5106 līdz 5110

Vilnas dzija no smalkas un rupjas dzīvnieku spalvas vai zirgu astriem

Ražošana no  (7):

| — | jēlzīda vai zīda atlikām, kārstām vai ķemmētām vai citādi sagatavotām vērpšanai, |
| --- | --- |

—

jēlzīda vai zīda atlikām, kārstām vai ķemmētām vai citādi sagatavotām vērpšanai,

| — | dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai,

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai

| — | papīra ražošanas materiāliem |
| --- | --- |

—

papīra ražošanas materiāliem

5111 līdz 5113

Audumi no vilnas, smalkas vai rupjas dzīvnieku spalvas vai zirgu astriem:

Ražošana no dzijas  (7)

Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pastāvīgo apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 52. nodaļa

Kokvilna, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

5204 līdz 5207

Kokvilnas dzija un šujamie diegi

Ražošana no  (7):

| — | jēlzīda vai zīda atlikām, kārstām vai ķemmētām vai citādi sagatavotām vērpšanai, |
| --- | --- |

—

jēlzīda vai zīda atlikām, kārstām vai ķemmētām vai citādi sagatavotām vērpšanai,

| — | dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai,

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai

| — | papīra ražošanas materiāliem |
| --- | --- |

—

papīra ražošanas materiāliem

5208 līdz 5212

Austi kokvilnas audumi:

Ražošana no dzijas  (7)

Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pastāvīgo apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 53. nodaļa

Citādas augu tekstilšķiedras; papīra pavedieni un audumi no papīra pavedieniem, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

5306 līdz 5308

Dzija no citām augu tekstilšķiedrām; papīra pavedieni

Ražošana no  (7):

| — | jēlzīda vai zīda atlikām, kārstām vai ķemmētām vai citādi sagatavotām vērpšanai, |
| --- | --- |

—

jēlzīda vai zīda atlikām, kārstām vai ķemmētām vai citādi sagatavotām vērpšanai,

| — | dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai,

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai

| — | papīra ražošanas materiāliem |
| --- | --- |

—

papīra ražošanas materiāliem

5309 līdz 5311

Audumi no citām augu tekstilšķiedrām; audumi no papīra dzijas:

Ražošana no dzijas  (7)

Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pastāvīgo apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

5401 līdz 5406

No ķīmiskajiem pavedieniem iegūta dzija, monopavediens un diegi

Ražošana no  (7):

| — | jēlzīda vai zīda atlikām, kārstām vai ķemmētām vai citādi sagatavotām vērpšanai, |
| --- | --- |

—

jēlzīda vai zīda atlikām, kārstām vai ķemmētām vai citādi sagatavotām vērpšanai,

| — | dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai,

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai

| — | papīra ražošanas materiāliem |
| --- | --- |

—

papīra ražošanas materiāliem

5407 un 5408

Audumi no ķīmisko pavedienu dzijas:

Ražošana no dzijas  (7)

Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pastāvīgo apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

5501 līdz 5507

Ķīmiskās štāpeļšķiedras

Ražošana no ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas

5508 līdz 5511

Ķīmisko štāpeļšķiedru dzija un šujamie diegi

Ražošana no  (7):

| — | jēlzīda vai zīda atlikām, kārstām vai ķemmētām vai citādi sagatavotām vērpšanai, |
| --- | --- |

—

jēlzīda vai zīda atlikām, kārstām vai ķemmētām vai citādi sagatavotām vērpšanai,

| — | dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai,

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai

| — | papīra ražošanas materiāliem |
| --- | --- |

—

papīra ražošanas materiāliem

5512 līdz 5516

No ķīmiskās stāpeļšķiedras izgatavotie audumi:

Ražošana no dzijas  (7)

Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pastāvīgo apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 56. nodaļa

Vate, filcs un neaustas drānas; speciāla dzija; auklas, tauvas, virves, troses un to izstrādājumi, izņemot:

Ražošana no  (7):

| — | kokosšķiedras dzijas, |
| --- | --- |

—

kokosšķiedras dzijas,

| — | dabīgām šķiedrām, |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām,

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai

| — | papīra ražošanas materiāliem |
| --- | --- |

—

papīra ražošanas materiāliem

5602

Tūba un filcs, impregnēts vai neimpregnēts, ar pārklājumu vai bez tā, laminēts vai nelaminēts:

| — | adatota tūba |
| --- | --- |

—

adatota tūba

Ražošana no  (7):

| — | dabīgām šķiedrām, vai |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām, vai

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no  (7):

| — | dabīgām šķiedrām, |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām,

| — | no mākslīgajām štāpeļšķiedrām; vai |
| --- | --- |

—

no mākslīgajām štāpeļšķiedrām; vai

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas

5604

Gumijas pavedieni un kordi, ar tekstilmateriālu pārklājumu; tekstilpavedieni, lentes un tamlīdzīgi pozīciju 5404 vai 5405 izstrādājumi, impregnēti, apvalkoti, ar pārklājumu vai caurslāņoti ar gumiju vai plastmasām:

| — | gumijas pavediens un kordi, ar tekstilmateriālu pārklājumu |
| --- | --- |

—

gumijas pavediens un kordi, ar tekstilmateriālu pārklājumu

Ražošana no gumijas pavedieniem vai auklas bez tekstilmateriāla pārklājuma

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no  (7):

| — | dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai,

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai

| — | papīra ražošanas materiāliem |
| --- | --- |

—

papīra ražošanas materiāliem

5605

Metalizēti pavedieni, dekoratīvi vai nedekoratīvi, derīgi kā tekstilpavedieni, lentes vai tamlīdzīgi izstrādājumi, kas iekļauti pozīcijās 5404 vai 5405 , kombinēti ar metāla pavedienu, lentes vai pūdera veidā vai pārklāti ar metālu

Ražošana no  (7):

| — | dabīgām šķiedrām, |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām,

| — | mākslīgām štāpeļšķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, |
| --- | --- |

—

mākslīgām štāpeļšķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai,

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai

| — | papīra ražošanas materiāliem |
| --- | --- |

—

papīra ražošanas materiāliem

5606

Pozamenta pavedieni, lentes un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas iekļauti pozīcijās 5404 vai 5405 , dekoratīvie pavedieni (izņemot pozīcijā 5605 minētos un dekoratīvos pavedienus no zirgu astriem); šenilpavedieni (arī šenilpavedieni no pūkām); cilpainie pavedieni

Ražošana no  (7):

| — | dabīgām šķiedrām, |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām,

| — | mākslīgām štāpeļšķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, |
| --- | --- |

—

mākslīgām štāpeļšķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai,

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas, vai

| — | papīra ražošanas materiāliem |
| --- | --- |

—

papīra ražošanas materiāliem

57. nodaļa

Paklāji un citādas tekstilmateriālu grīdsegas:

| — | No adatotas tūbas |
| --- | --- |

—

No adatotas tūbas

Ražošana no  (7):

| — | dabīgām šķiedrām, vai |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām, vai

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas

Tomēr džutas audumus var izmantot oderējumam

| — | No citāda filca |
| --- | --- |

—

No citāda filca

Ražošana no:

| — | dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, vai |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, vai

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no dzijas  (7):

Tomēr

džutas audumus var izmantot oderējumam

ex 58. nodaļa

Speciāli audumi; audumi ar šūtām plūksnām; mežģīnes; gobelēni; apdares materiāli; izšuvumi, izņemot:

Ražošana no dzijas  (7)

Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pastāvīgo apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

5805

Ar rokām darināti Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais un tamlīdzīgi gobelēni un izšūti gobelēni (piemēram, petit point, krustdūrienu tehnikā), apdarināti vai neapdarināti

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

5810

Izšuvumi gabalos, lentēs vai atsevišķu izšuvumu veidā

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

5901

Tekstilmateriāli, sveķoti vai cietināti, lietojami grāmatu vāku izgatavošanai vai tamlīdzīgiem mērķiem; pausaudums; sagatavots audekls gleznošanai; stīvdrēbe un tamlīdzīgi stīvināti tekstilmateriāli, ko parasti lieto cepuru pamatnēm

Ražošana no dzijas

5902

Riepu kordaudumi no augstas stiprības neilona vai citu poliamīdu, poliesteru vai viskozes pavedieniem:

Ražošana no dzijas

5903

Tekstilmateriāli, izņemot pozīcijā 5902 klasificētos, impregnēti, apvalkoti, pārklāti vai laminēti ar plastmasām

Ražošana no dzijas

Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pastāvīgo apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

5904

Linolejs, pēc formas piegriezts vai nepiegriezts; grīdas segumi ar tekstilmateriāla pamatni, pēc formas piegriezti vai nepiegriezti

Ražošana no dzijas  (7)

5905

Tapetes no tekstilmateriāliem:

Ražošana no dzijas

Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pastāvīgo apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

5906

Gumijoti tekstilmateriāli, izņemot pozīcijā 5902 klasificētos:

Ražošana no dzijas

5907

Tekstilaudumi, kas impregnēti vai pārklāti ar iepriekš neminētiem paņēmieniem; apgleznoti linaudekli teātra dekorācijām, mākslas studiju prospektiem vai tamlīdzīgiem mērķiem

Ražošana no dzijas

Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pastāvīgo apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

5908

Tekstildaktis, austas, pītas vai adītas lampām, petrolejas lampām, šķiltavām, svecēm vai tamlīdzīgiem izstrādājumiem; gāzes lukturu kvēltīkliņi un cauruļveida trikotāža gāzes degļiem, impregnēti vai neimpregnēti:

| — | gāzes lukturu kvēltīkliņi, impregnēti |
| --- | --- |

—

gāzes lukturu kvēltīkliņi, impregnēti

Ražošana no cauruļveida trikotāžas gāzes lukturu kvēltīkliņu auduma

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

5909 līdz 5911

Tekstilizstrādājumi, kas piemēroti rūpnieciskai lietošanai:

| — | Pulēšanas diski vai gredzeni, izņemot no pozīcijā 5911 klasificētā filca |
| --- | --- |

—

Pulēšanas diski vai gredzeni, izņemot no pozīcijā 5911 klasificētā filca

Ražošana no pozīcijā 6310 klasificētās dzijas vai audumu atlikumiem vai lupatām

| — | Austi audumi, kādus parasti lieto papīra ražošanai vai citām tehniskām vajadzībām, velti vai nevelti, impregnēti vai neimpregnēti, pārklāti vai nepārklāti, cauruļveida vai bezgalīgi, ar vienu vai vairākām šķēru un/vai audu sistēmām vai plakanausti ar vairākām šķēru un vai audu sistēmām no pozīcijas 5911 |
| --- | --- |

—

Austi audumi, kādus parasti lieto papīra ražošanai vai citām tehniskām vajadzībām, velti vai nevelti, impregnēti vai neimpregnēti, pārklāti vai nepārklāti, cauruļveida vai bezgalīgi, ar vienu vai vairākām šķēru un/vai audu sistēmām vai plakanausti ar vairākām šķēru un vai audu sistēmām no pozīcijas 5911

Ražošana no dzijas  (7)

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no dzijas  (7)

60. nodaļa

Trikotāžas drānas

Ražošana no dzijas  (7)

61. nodaļa

Trikotāžas apģērbi un apģērba piederumi:

| — | šūti vai citādi savienoti no diviem vai vairākiem adītiem vai tamborētiem auduma gabaliem, kas ir piegriezti vai uzreiz izgatavoti pēc formas |
| --- | --- |

—

šūti vai citādi savienoti no diviem vai vairākiem adītiem vai tamborētiem auduma gabaliem, kas ir piegriezti vai uzreiz izgatavoti pēc formas

Ražošana no auduma

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no dzijas  (7)

ex 62. nodaļa

Apģērba gabali un apģērba piederumi, kas nav adīti vai tamborēti izņemot:

Ražošana no auduma

6213 un 6214

Kabatlakati, šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi:

| — | izšūti |
| --- | --- |

—

izšūti

Ražošana no dzijas  (7)
   (8)

Ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā neizšūtā auduma vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no dzijas  (7)
   (8)

Apstrāde, kura seko apdrukāšanai kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pastāvīgo apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja pozīcijās 6213 un 6214 minētā izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

6217

Citādi gatavie apģērba piederumi; apģērba gabalu vai apģērba piederumu daļas, izņemot tās, kas iekļautas pozīcijā 6212 :

| — | izšūti |
| --- | --- |

—

izšūti

Ražošana no dzijas  (8)

Ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā neizšūtā auduma vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | ugunsizturīgie piederumi no auduma, kas pārklāts ar aluminizēta poliestera foliju |
| --- | --- |

—

ugunsizturīgie piederumi no auduma, kas pārklāts ar aluminizēta poliestera foliju

Ražošana no dzijas  (8)

Ražošana no neapvalkota auduma, ja izmantotā neapvalkotā auduma vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Piegrieztas starplikas apkaklēm un aprocēm |
| --- | --- |

—

Piegrieztas starplikas apkaklēm un aprocēm

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 63. nodaļa

Citādi gatavie tekstilizstrādājumi; komplekti; valkāts apģērbs un lietoti tekstilizstrādājumi, lupatas, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

6301 līdz 6304

Segas, pledi, gultasveļa u.c.; aizkari u.c.; citādi izstrādājumi mājas aprīkojumam:

| — | no filca, neaustajiem materiāliem |
| --- | --- |

—

no filca, neaustajiem materiāliem

Ražošana no  (8):

| — | dabīgām šķiedrām vai |
| --- | --- |

—

dabīgām šķiedrām vai

| — | ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas |
| --- | --- |

—

ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas

| — | citādi: |
| --- | --- |

—

citādi:

| -- | izšūti |
| --- | --- |

--

izšūti

Ražošana no dzijas  (7)
   (9)

Ražošana no auduma bez izšuvumiem (izņemot trikotāžas audumus) ar noteikumu, ka neizšūtā auduma vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| - | citādi |
| --- | --- |

-

citādi

Ražošana no dzijas  (7)
   (9)

6305

Maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai

Ražošana no dzijas  (7)

6306

Nojumes, markīzes un sauljumi; teltis; buras laivām, vējdēļiem vai sauszemes burāšanas līdzekļiem; tūrisma piederumi

Ražošana no auduma

6307

Citādi gatavie izstrādājumi, ieskaitot apģērba piegrieztnes

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

6308

Komplekti, kas sastāv no auduma vai dzijas gabaliem, ar piederumiem vai bez tiem, pārklāju, gobelēnu, izšūtu galdautu vai salvešu vai tamlīdzīgu tekstilizstrādājumu izgatavošanai, iepakoti mazumtirdzniecībai

Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja tas nebūtu ietverts komplektā. Var izmantot arī izstrādājumus, kas ir nenoteiktas izcelsmes izstrādājumi, ar nosacījumu, ka to kopējā vērtība nepārsniedz 25 % no komplekta ražotāja cenas

ex 64. nodaļa

Apavi, getras un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot:

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot no pazolei piestiprinātām apavu virsām, vai citām zoles sastāvdaļām, kas klasificētas pozīcijā 6406

6406

Apavu daļas (arī virsas, piestiprinātas vai nepiestiprinātas zolēm, kas nav ārējās zoles); izņemamas starpzoles, papēžu spilventiņi un tamlīdzīgi izstrādājumi; getras, stulpiņi un tamlīdzīgi izstrādājumi, kā arī to daļas

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 65. nodaļa

Galvassegas un to daļas, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

6505

Trikotāžas cepures un citādas mežģīņu, filca un citu tekstilmateriālu galvassegas, kas izgatavotas no viena gabala (bet ne no sloksnēm), oderētas vai neoderētas, ar apdari vai bez tās; dažāda materiāla matu tīkliņi, oderēti vai neoderēti, ar apdari vai bez tās

Ražošana no dzijas vai tekstilšķiedrām  (7)

ex 66. nodaļa

Lietussargi, saulessargi, spieķi, sēžamspieķi, pātagas, pletnes un to daļas, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

6601

Lietussargi un saulessargi (ieskaitot spieķveida lietussargus, dārza saulessargus un tamlīdzīgus izstrādājumus)

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

67. nodaļa

Apstrādātas spalvas un dūnas un izstrādājumi no spalvām vai dūnām; mākslīgie ziedi; izstrādājumi no cilvēku matiem

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 68. nodaļa

Akmens, ģipša, cementa, azbesta, vizlas un tamlīdzīgu materiālu izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 6803

Dabiskā vai aglomerētā slānekļa izstrādājumi

Ražošana no apstrādāta slānekļa

ex 6812

Izstrādājumi no azbesta; izstrādājumi no maisījumiem uz azbesta vai azbesta un magnija karbonāta bāzes

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

ex 6814

Izstrādājumi no vizlas, tostarp no aglomerētas vai reģenerētas vizlas, uz papīra, kartona vai citu materiālu pamata

Ražošana no apstrādātas vizlas (ieskaitot aglomerētu vai reģenerētu vizlu)

69. nodaļa

Keramikas izstrādājumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 70. nodaļa

Stikls un stikla izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 7003 ex 7004 un ex 7005

Stikls ar neatstarojoša slāņa uzklājumu

Ražošana no pozīcijā 7001 ietvertajiem materiāliem

7006

Pozīcijā 7003 , 7004 vai 7005 klasificētais stikls, izliekts, slīpētām malām, gravēts, urbts, emaljēts vai citādi apstrādāts, bet bez ietvara un citu materiālu apdares:

| — | stikla plāksne, kas pārklāta ar dielektrisku pārklājumu, pusvadītāju kategorija saskaņā ar SEMII standartiem  (10) |
| --- | --- |

—

stikla plāksne, kas pārklāta ar dielektrisku pārklājumu, pusvadītāju kategorija saskaņā ar SEMII standartiem  (10)

Ražošana no pozīcijā 7006 ietvertajiem materiāliem

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana no pozīcijā 7001 ietvertajiem materiāliem

7007

Neplīstošais stikls, kas sastāv no rūdīta vai laminēta stikla

Ražošana no pozīcijā 7001 ietvertajiem materiāliem

7008

Daudzkārtaini stikla izolatori

Ražošana no pozīcijā 7001 ietvertajiem materiāliem

7009

Stikla spoguļi, ierāmēti vai neierāmēti, ieskaitot atpakaļskata spoguļus

Ražošana no pozīcijā 7001 ietvertajiem materiāliem

7010

Stikla baloni, pudeles, pudelītes, flakoni, burkas, krūzes, podi, ampulas un pārējie stikla trauki preču transportēšanai vai iesaiņošanai; stikla burkas konservēšanai; stikla aizbāžņi, vāki un citi aizvākošanas izstrādājumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

Stikla trauku slīpēšana, ja neslīpētu stikla trauku vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

7013

Stikla galda un virtuves trauki, tualetes, kancelejas piederumi, izstrādājumi mājas iekārtojumam vai tamlīdzīgi izstrādājumi (izņemot izstrādājumus, kas minēti pozīcijā 7010 vai 7018 )

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

Stikla trauku slīpēšana, ja neslīpētu stikla trauku vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

vai

ar rokām veidotu stikla trauku apgleznošana (izņemot apgleznošanu ar zīdspiedes paņēmienu), ar noteikumu, ka ar rokām veidotu stikla trauku vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 7019

Stikla šķiedras izstrādājumi (izņemot dziju)

Ražošana no:

| — | nekrāsotas sloksnes, priekšdzijas, dzijas un kapātiem diegiem vai |
| --- | --- |

—

nekrāsotas sloksnes, priekšdzijas, dzijas un kapātiem diegiem vai

| — | stikla vates |
| --- | --- |

—

stikla vates

ex 71. nodaļa

Dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija; monētas, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 7101

Dabiskās vai kultivētās pērles, šķirotas, uz laiku savērtas ērtākai transportēšanai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 7102 , ex 7103 un ex 7104

Apstrādāti dārgakmeņi un pusdārgakmeņi (dabiskie, sintētiskie vai reģenerētie)

Ražošana no neapstrādātiem dārgakmeņiem vai pusdārgakmeņiem

7106 , 7108 un 7110

Dārgmetāli:

| — | neapstrādāti |
| --- | --- |

—

neapstrādāti

Ražošana no materiāliem, kuri nav klasificēti pozīcijā 7106 , 7108 vai 7110

Elektrolītiska, termiska vai ķīmiska pozīcijās 7106 , 7108 vai 7110 minēto dārgmetālu atdalīšana

vai

pozīcijā 7106 , 7108 vai 7110 klasificēto dārgmetālu sakausēšana savā starpā vai ar parastajiem metāliem

| — | pusfabrikāti vai pulverveidā |
| --- | --- |

—

pusfabrikāti vai pulverveidā

Ražošana no neapstrādātiem dārgmetāliem

ex 7107 , ex 7109 un ex 7111

Parastie metāli, kas plaķēti ar dārgmetāliem, daļēji apstrādāti

Ražošana no neapstrādātiem metāliem, kas plaķēti ar dārgmetālu

7116

Izstrādājumi no dabiskām vai kultivētām pērlēm, dabiskiem, sintētiskiem vai reģenerētiem dārgakmeņiem vai pusdārgakmeņiem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

7117

Bižutērija

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

Ražošana no parasto metālu detaļām bez dārgmetālu pārklājuma ar noteikumu, ka visu lietoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 72. nodaļa

Dzelzs un tērauds, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

7207

Dzelzs vai neleģētā tērauda pusfabrikāti

Ražošana no materiāliem, kas klasificēti pozīcijās 7201 , 7202 , 7203 , 7204 vai 7205

7208 līdz 7216

Plakani velmējumi, stieņi, leņķi, fasonprofili un speciālie profili no dzelzs vai neleģētā tērauda

Ražošana no pozīcijā 7206 klasificētiem lietņiem vai citām pirmformām

7217

Dzelzs vai neleģētā tērauda stieples

Ražošana no pozīcijā 7207 klasificētiem pusfabrikātiem

ex 7218 , 7219 līdz 7222

Nerūsējoša tērauda pusfabrikāti, plakani velmējumi, stieņi, leņķi, fasonprofili un speciālie profili

Ražošana no lietņiem vai citām primārajām formām, kas minētas pozīcijā 7218

7223

Nerūsējošā tērauda stieple

Ražošana no pozīcijā 7218 klasificētiem pusfabrikātiem

ex 7224 , 7225 līdz 7228

Citu leģēto tēraudu pusfabrikāti, plakani velmējumi, stieņi, leņķi, fasonprofili un speciālie profili; dobi leģētā vai neleģētā tērauda stieņi

Ražošana no pozīcijā 7206 , 7218 vai 7224 minētajiem lietņiem vai citām pirmformām

7229

Citu leģēto tēraudu stieples

Ražošana no pozīcijā 7224 klasificētiem pusfabrikātiem

ex 73. nodaļa

Dzelzs vai tērauda izstrādājumi: izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 7301

Rievkonstrukcijas

Ražošana no pozīcijā 7206 ietvertajiem materiāliem

7302

Dzelzs vai tērauda izstrādājumi dzelzceļiem un tramvaju ceļiem: sliedes, pretsliedes un zobainās sliedes, pārmiju sliedes, sliežu mezgla krusteņi, pārmiju stieņi un citādi šķērssavienojumi, gulšņi, uzliktņi, paliktņi, ķīļi, balstpaliktņi, sliežu āķskrūves, atbalsta plāksnes un savilktņi un citas detaļas sliežu savienošanai un nostiprināšanai

Ražošana no pozīcijā 7206 ietvertajiem materiāliem

7304 , 7305 un 7306

Dzelzs vai tērauda (izņemot čuguna) caurules, caurulītes un dobie profili

Ražošana no materiāliem, kas klasificēti pozīcijās 7206 , 7207 , 7218 vai 7224

ex 7307

No vairākām daļām sastāvošu lielu un mazu izmēru cauruļvadu armatūra no nerūsējoša tērauda (ISO Nr. X5Cr NiMo 1712)

Tādu sagatavju apvirpošana, urbšana, izrīvēšana, griešana, atgratēšana un slīpēšana, kuru vērtība nepārsniedz 35 % no izstrādājuma ražotāja cenas

7308

Metālkonstrukcijas (izņemot pozīcijā 9406 iekļautās saliekamās būvkonstrukcijas) un to daļas (piemēram, tilti un to sekcijas, slūžu vārti, torņi, režģu konstrukcijas, jumti, jumta konstrukcijas, durvis un logi un to rāmji, durvju sliekšņi, slēģi, balustrādes, balsti un kolonnas) no dzelzs vai tērauda; dzelzs vai tērauda plāksnes, stieņi, leņķi, profili, fasonprofili, caurules un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas sagatavoti izmantošanai konstrukcijās

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr nevar izmantot profilus un fasonprofilus, kas minēti pozīcijā 7301

ex 7315

Pretslīdes ķēdes

Ražošana, kurā visu izmantoto pozīcijā 7315 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 74. nodaļa

Varš un tā izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

7401

Vara kušņi; cementētvarš (nogulsnēts varš)

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

7402

Nerafinēts varš; vara anodi elektrolītiskai rafinēšanai

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

7403

Rafinēts varš un vara sakausējumi, neapstrādāti:

| — | rafinēts varš |
| --- | --- |

—

rafinēts varš

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

| — | vara sakausējumi un rafinēts varš, kas satur citus elementus |
| --- | --- |

—

vara sakausējumi un rafinēts varš, kas satur citus elementus

Ražošana no neapstrādāta rafinētā vara, vara atlikumiem un lūžņiem

7404

Vara atgriezumi un lūžņi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

7405

Vara ligatūras

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 75. nodaļa

Niķelis un tā izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

7501 līdz 7503

Niķeļa kušņi, niķeļa oksīda aglomerāti un citādi niķeļa metalurģijas starpprodukti; neapstrādāts niķelis; niķeļa atgriezumi un lūžņi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 76. nodaļa

Alumīnijs un tā izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

7601

Neapstrādāts alumīnijs

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana no termiski vai elektrolītiski apstrādāta neleģēta alumīnija vai alumīnija atgriezumiem un lūžņiem

7602

Alumīnija atgriezumi vai lūžņi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 7616

Alumīnija izstrādājumi, izņemot stiepļu pinumus, režģus, sietus, žogus, armatūras audumus un līdzīgus izstrādājumus (tostarp bezgalu lentes), kas izgatavoti no alumīnija stieplēm, un valcēta alumīnija

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr var izmantot sietu, stiepļu audumu, režģi, tīklu, žogu pinumu, armatūras audumu un līdzīgus materiālus (ieskaitot bezgalu lentes) no alumīnija stieples un izvilkta alumīnija, un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu. Tomēr var izmantot sietu, stiepļu audumu, režģi, tīklu, žogu pinumu, armatūras audumu un līdzīgus materiālus (ieskaitot bezgalu lentes) no alumīnija stieples un izvilkta alumīnija, un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

77. nodaļa

Rezervēta iespējamiem HS papildinājumiem

ex 78. nodaļa

Svins un tā izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

7801

Neapstrādāts svins

| — | rafinēts svins |
| --- | --- |

—

rafinēts svins

Ražošana no jēlsvina lietņos vai cita negatava svina

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr nevar izmantot atgriezumus un lūžņus, kas klasificēti pozīcijā 7802

7802

Svina atkritumi un lūžņi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 79. nodaļa

Cinks un tā izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

7901

Neapstrādāts cinks

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr nevar izmantot atgriezumus un lūžņus, kas klasificēti pozīcijā 7902

7902

Cinka atkritumi un lūžņi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 80. nodaļa

Alva un tās izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8001

Neapstrādāta alva

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr nevar izmantot atgriezumus un lūžņus, kas klasificēti pozīcijā 8002

8002 un 8007

Alvas atkritumi un lūžņi; citādi alvas izstrādājumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

81. nodaļa

Pārējie parastie metāli; metālkeramika; to izstrādājumi:

| — | citi parastie metāli, kalti; to izstrādājumi |
| --- | --- |

—

citi parastie metāli, kalti; to izstrādājumi

Ražošana, kurā visu to izmantoto materiālu vērtība, kuri klasificēti vienā pozīcijā ar izstrādājumu, nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 82. nodaļa

Parasto metālu instrumenti, darbarīki, griešanas rīki, karotes un dakšiņas; to daļas no parastajiem metāliem, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

8206

Divu vai vairāku pozīcijās 8202 līdz 8205 klasificēto instrumentu komplekti, iepakoti pārdošanai mazumtirdzniecībā

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citās, nevis pozīcijās 8202 līdz 8205 . Tomēr rokas darbarīki, kas minēti pozīcijās 8202 līdz 8205 , var būt iekļauti komplektos, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas

8207

Maināmie instrumenti (ar mehānisku piedziņu vai bez tās) rokas darbarīkiem vai darbmašīnām (piemēram, presēšanai, štancēšanai, caurumošanai, vītņgriešanai, vītņurbšanai, urbšanai, izvirpošanai, caurvilkšanai, frēzēšanai, virpošanai vai skrūvju ieskrūvēšanai), ieskaitot presformas metālu vilkšanai vai presēšanai, un instrumenti klinšu vai grunts urbšanai

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8208

Naži un asmeņi mašīnām vai mehāniskām ierīcēm

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8211

Naži ar vai bez zāģveida vai citādiem griezējasmeņiem (arī koku potējamie naži), izņemot nažus, kas klasificēti pozīcijā 8208

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr pieļaujama no parastā metāla izgatavoto nažu asmeņu un spalu izmantošana

8214

Citādi griezējizstrādājumi (piemēram, matu griešanas mašīnas, lieli miesnieku naži vai virtuves naži gaļas griešanai, kapājamie naži, papīrnaži); manikīra un pedikīra komplekti un instrumenti (ieskaitot nagu vīles)

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr var izmantot rokturus no parastajiem metāliem

8215

Karotes, dakšiņas, pavārnīcas, putu karotes, toršu lāpstiņas, zivju naži, sviesta naži, cukura standziņas un tamlīdzīgi virtuves vai galda piederumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr var izmantot rokturus no parastajiem metāliem

ex 83. nodaļa

Dažādi parasto metālu izstrādājumi, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 8302

Citādas pierīces, stiprinājumi un tamlīdzīgas detaļas izmantošanai ēkās un automātiskie durvju aizvērēji

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr var izmantot citus pozīcijā 8302 klasificētos materiālus, ar noteikumu, ka to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8306

Parastā metāla statuetes un citi dekoratīvi izstrādājumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr var izmantot citus pozīcijā 8306 klasificētos materiālus, ar noteikumu, ka to vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 84. nodaļa

Kodolreaktori, katli, mehānismi un mehāniskas ierīces; to detaļas, izņemot:

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8401

Kodolenerģijas elementi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no gatavā ražojuma ražotāja cenas

8402

Ūdens tvaika vai citādi tvaika katli (izņemot centrālapkures karstā ūdens katlus, kas spēj ražot arī zemspiediena tvaiku); ūdens pārkarsēšanas katli

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8403 un ex 8404

Centrālapkures katli, izņemot pozīcijā 8402 minētos, un centrālapkures katlu palīgiekārtas

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē pozīcijā, kas nav pozīcija 8403 vai 8404

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8406

Ūdens tvaika un citādas tvaika turbīnas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8407

Dzirksteļaizdedzes iekšdedzes motori ar divpusējiem vai rotējošiem virzuļiem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8408

Kompresijaizdedzes iekšdedzes virzuļdzinēji (dīzeļi vai pusdīzeļi)

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8409

Detaļas, kas paredzētas vienīgi vai galvenokārt dzinējiem, kas iekļauti pozīcijās 8407 un 8408

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8411

Turboreaktīvie dzinēji, turbopropelleru dzinēji un citādas gāzturbīnas

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8412

Citādi dzinēji un motori

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8413

Rotorsūkņi

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8414

Rūpniecībā izmantojamie ventilatori, gaisa pūtēji un tamlīdzīgi

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8415

Gaisa kondicionēšanas iekārtas, kam ir ventilators ar motoru un ierīces gaisa mitruma un temperatūras mainīšanai; ieskaitot aparātus, kuros mitrumu atsevišķi neregulē

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8418

Ledusskapji, saldētavas un citas dzesēšanas vai saldēšanas iekārtas, elektriskas vai cita veida; siltumsūkņi, izņemot pozīcijā 8415 minētās gaisa kondicionēšanas iekārtas

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8419

Iekārtas kokapstrādes, papīra masas un kartona rūpniecībai

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to materiālu vērtība, kuri klasificēti tajā pašā pozīcijā kā gatavais ražojums, nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to materiālu vērtība, kuri klasificēti tajā pašā pozīcijā kā gatavais ražojums, nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8420

Kalandri un citādas velmju mašīnas, izņemot mašīnas metālam un stiklam, un to cilindri

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to materiālu vērtība, kuri klasificēti tajā pašā pozīcijā kā gatavais ražojums, nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to materiālu vērtība, kuri klasificēti tajā pašā pozīcijā kā gatavais ražojums, nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8423

Svēršanas iekārtas (izņemot svarus ar 0,05 g un lielāku precizitāti), ietverot svarus, kas apgādāti ar ierīcēm masas kontrolei un aprēķināšanai; jebkura veida svaru atsvari

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8425 līdz 8428

Iekārtas pacelšanai, pārvietošanai, iekraušanai vai izkraušanai

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8431 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8431 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8429

Pašgājēji buldozeri ar maināmu vērstuvi, autogreideri, planētāji, skrēperi, mehāniskās lāpstas, ekskavatori, vienkausa krāvēji, blietēšanas mašīnas un ceļa veltņi:

| — | ceļa veltņi |
| --- | --- |

—

ceļa veltņi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8431 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8431 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8430

Citas mašīnas un mehānismi grunts, minerālu vai rūdu pārvietošanai, planēšanai, profilēšanai, rakšanai, izstrādāšanai, blietēšanai, blīvēšanai, izņemšanai vai urbšanai; iekārtas pāļu dzīšanai un iekārtas pāļu izvilkšanai; sniega arkli un sniega rotortīrītāji

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8431 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8431 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8431

Detaļas, kas paredzētas vienīgi vai galvenokārt ceļa veltņiem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8439

Iekārtas papīra masas ražošanai no celulozes šķiedrmateriāliem vai papīra un kartona ražošanai vai apdarei

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to materiālu vērtība, kuri klasificēti tajā pašā pozīcijā kā gatavais ražojums, nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to materiālu vērtība, kuri klasificēti tajā pašā pozīcijā kā gatavais ražojums, nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8441

Citas iekārtas papīra masas, papīra vai kartona izstrādājumu ražošanai, ieskaitot visdažādākās mašīnas papīra un kartona griešanai

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to materiālu vērtība, kuri klasificēti tajā pašā pozīcijā kā gatavais ražojums, nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to materiālu vērtība, kuri klasificēti tajā pašā pozīcijā kā gatavais ražojums, nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8443

Mašīnas birojam (piemēram, rakstāmmašīnas, kalkulatori, skaitļošanas, kopēšanas, kā arī brošēšanas iekārtas)

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8444 līdz 8447

Šajās pozīcijās klasificētās iekārtas izmantošanai tekstilrūpniecībā

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8448

Palīgierīces, paredzētas izmantošanai kopā ar pozīcijās 8444 un 8445 klasificētajām iekārtām

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8452

Šujmašīnas, izņemot pozīcijā 8440 minētās mašīnas grāmatu šūšanai; skapīši, pamatnes un pārsegi, kas īpaši paredzēti šujmašīnām, šujmašīnu adatas:

| — | šujmašīnas (tikai slēgdūrienam) ar galviņām, kuru korpusa masa nepārsniedz 16 kg bez motora vai 17 kg ar motoru |
| --- | --- |

—

šujmašīnas (tikai slēgdūrienam) ar galviņām, kuru korpusa masa nepārsniedz 16 kg bez motora vai 17 kg ar motoru

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas, |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas,

| — | kurā visu korpusa montāžā (bez motora) izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību un |
| --- | --- |

—

kurā visu korpusa montāžā (bez motora) izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību un

| — | izmantotajam diega nostiepšanas mehānismam, izšūšanas mehānismam un zigzaga mehānismam jau ir noteiktas izcelsmes statuss |
| --- | --- |

—

izmantotajam diega nostiepšanas mehānismam, izšūšanas mehānismam un zigzaga mehānismam jau ir noteiktas izcelsmes statuss

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8456 , 8457 līdz 8465 un ex 8466

Darbgaldi un iekārtas, kā arī to detaļas un piederumi, kas klasificētas pozīcijās 8456 –8466 , izņemot:

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | ūdens strūklas griešanas mašīnas |
| --- | --- |

—

ūdens strūklas griešanas mašīnas

| — | ūdens strūklas griešanas mašīnu detaļas un piederumi |
| --- | --- |

—

ūdens strūklas griešanas mašīnu detaļas un piederumi

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8469 līdz 8472

Mašīnas birojam (piemēram, rakstāmmašīnas, kalkulatori, skaitļošanas, kopēšanas, kā arī brošēšanas iekārtas)

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8480

Metālliešanas veidkastes; kokiļu plātnes; liešanas veiduļi; veidnes metālam (izņemot lietņu veidnes), metālu karbīdiem, stiklam, neorganiskiem materiāliem, gumijai vai plastmasai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8482

Lodīšu vai rullīšu gultņi

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8484

Starplikas un salaidumi no metāla loksnēm savienojumā ar citu materiālu vai no divām un vairākām metāla kārtām; starpliku un tamlīdzīgu savienojumu komplekti un sortimenti ar atšķirīgu sastāvu, kas iesaiņoti maisiņos, aploksnēs vai citā līdzīgā iesaiņojumā, mehāniskie blīvslēgi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8486

| — | Darbgaldi dažādu materiālu apstrādei, noņemot tos ar lāzeru vai citu gaismas vai fotonu staru kūli, ultraskaņu, elektrisko izlādi, elektroķīmiskos, jonu stara vai plazmas loka procesos, un to detaļas un piederumi |
| --- | --- |

—

Darbgaldi dažādu materiālu apstrādei, noņemot tos ar lāzeru vai citu gaismas vai fotonu staru kūli, ultraskaņu, elektrisko izlādi, elektroķīmiskos, jonu stara vai plazmas loka procesos, un to detaļas un piederumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Metāla liekšanas, locīšanas, iztaisnošanas, saplacināšanas darbgaldi, to detaļas un piederumi |
| --- | --- |

—

Metāla liekšanas, locīšanas, iztaisnošanas, saplacināšanas darbgaldi, to detaļas un piederumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Darbgaldi akmens, keramikas, betona, azbestcementa un tamlīdzīgu minerālmateriālu, kā arī stikla aukstajai apstrādei, to detaļas un piederumi |
| --- | --- |

—

Darbgaldi akmens, keramikas, betona, azbestcementa un tamlīdzīgu minerālmateriālu, kā arī stikla aukstajai apstrādei, to detaļas un piederumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Izzīmēšanas instrumenti, kas pieskaitāmi attēlu ģenerēšanas aparatūrai, kuru izmanto masku vai tīklu ražošanai no substrātiem ar fotorezista pārklājumu; to detaļas un piederumi |
| --- | --- |

—

Izzīmēšanas instrumenti, kas pieskaitāmi attēlu ģenerēšanas aparatūrai, kuru izmanto masku vai tīklu ražošanai no substrātiem ar fotorezista pārklājumu; to detaļas un piederumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Iesmidzināšanas un kompresijas tipa veidnes |
| --- | --- |

—

Iesmidzināšanas un kompresijas tipa veidnes

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Pacelšanas, pārvietošanas, iekraušanas un izkraušanas ierīces |
| --- | --- |

—

Pacelšanas, pārvietošanas, iekraušanas un izkraušanas ierīces

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8431 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8431 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8487

Dažādu mašīnu un mehānismu daļas, kam nav elektrotehnisko kabeļuzmavu, izolatoru, spoļu, kontaktu vai citādu elektrotehnisko detaļu un kas citur šajā nodaļā nav minētas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 85. nodaļa

Elektroierīces un elektroiekārtas un to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi, izņemot:

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8501

Elektromotori un elektroģeneratori (izņemot ģeneratoriekārtas)

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8503 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8503 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8502

Elektroģeneratoru iekārtas un rotējošie pārveidotāji

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto, kopā ņemto pozīcijās 8501 vai 8503 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto, kopā ņemto pozīcijās 8501 vai 8503 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8504

Strāvas padeves ierīces automātiskajām datu apstrādes iekārtām

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8517

Citi aparāti balss, attēlu vai citu datu pārraidei vai uztveršanai, arī bezvadu tīklos (piemēram, vietējos tīklos vai tīklos plašā teritorijā), izņemot pārraides vai uztveršanas aparātus, kas minēti pozīcijā 8443 , 8525 , 8527 vai 8528

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas;un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas;un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8518

Mikrofoni un to statīvi; korpusos iemontēti vai neiemontēti skaļruņi; zemfrekvences elektriskie pastiprinātāji; skaņas pastiprināšanas elektroierīces

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8519

Skaņu ierakstīšanas vai atskaņošanas aparāti

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8521

Videoieraksta vai video reproducēšanas aparatūra

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8522

Detaļas un piederumi, kas piemēroti lietošanai vienīgi vai galvenokārt kopā ar pozīcijā 8519 vai 8521 minēto aparatūru

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8523

Diski, kasetes, energoneatkarīgas datu uzglabāšanas ierīces, “viedkartes” un citi datu nesēji skaņas vai citu parādību ierakstīšanai, ierakstīti vai neierakstīti, ieskaitot disku izgatavošanas matricas un veidnes, taču izņemot 37. nodaļā minētos izstrādājumus:

| — | Neierakstīti diski, energoneatkarīgas datu uzglabāšanas ierīces un citi datu nesēji skaņas vai citu parādību ierakstīšanai, izņemot 37. nodaļā minētos izstrādājumus |
| --- | --- |

—

Neierakstīti diski, energoneatkarīgas datu uzglabāšanas ierīces un citi datu nesēji skaņas vai citu parādību ierakstīšanai, izņemot 37. nodaļā minētos izstrādājumus

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Ierakstīti diski, kasetes, energoneatkarīgās datu uzglabāšanas ierīces un citi datu nesēji skaņas vai citu parādību ierakstīšanai, izņemot 37. nodaļā minētos izstrādājumus |
| --- | --- |

—

Ierakstīti diski, kasetes, energoneatkarīgās datu uzglabāšanas ierīces un citi datu nesēji skaņas vai citu parādību ierakstīšanai, izņemot 37. nodaļā minētos izstrādājumus

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8523 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8523 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Matricas un veidnes disku ražošanai, izņemot 37. nodaļā minētos izstrādājumus |
| --- | --- |

—

Matricas un veidnes disku ražošanai, izņemot 37. nodaļā minētos izstrādājumus

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Bezkontakta kartes - un “viedkartes” ar divām vai vairākām elektroniskām integrālajām shēmām |
| --- | --- |

—

Bezkontakta kartes - un “viedkartes” ar divām vai vairākām elektroniskām integrālajām shēmām

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | “Viedkartes” ar vienu elektronisku integrālo shēmu |
| --- | --- |

—

“Viedkartes” ar vienu elektronisku integrālo shēmu

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto, kopā ņemto pozīcijās 8541 vai 8542 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto, kopā ņemto pozīcijās 8541 vai 8542 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8525

Radiofonijas vai televīzijas raidaparatūra, kas ietver vai neietver uztveršanas, skaņas ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūru; televīzijas kameras, digitālās fotokameras un videokameras

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8526

Radiolokācijas, radionavigācijas aparatūra un tālvadības radioaparatūra

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8527

Radiofonijas sakaru uztvērējaparatūra, kas atrodas vai neatrodas vienā korpusā ar skaņas ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūru vai pulksteni

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8528

Monitori un projektori bez televīzijas uztvērējaparatūras, televīzijas uztvērējaparatūra, arī apvienota ar radiouztvērēju vai skaņas vai video ierakstīšanas vai reproducēšanas aparatūru

| — | Monitori un projektori bez televīzijas uztvērējaparatūras, kas izmantojami tikai vai galvenokārt automātiskās datu apstrādes iekārtā, kas minēta pozīcijā 8471 |
| --- | --- |

—

Monitori un projektori bez televīzijas uztvērējaparatūras, kas izmantojami tikai vai galvenokārt automātiskās datu apstrādes iekārtā, kas minēta pozīcijā 8471

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Citādi monitori un projektori bez televīzijas uztvērējaparatūras; televīzijas uztvērējaparatūra, arī apvienota ar radiouztvērēju vai skaņas vai video ierakstīšanas vai reproducēšanas aparatūru |
| --- | --- |

—

Citādi monitori un projektori bez televīzijas uztvērējaparatūras; televīzijas uztvērējaparatūra, arī apvienota ar radiouztvērēju vai skaņas vai video ierakstīšanas vai reproducēšanas aparatūru

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8529

Detaļas, kas paredzētas vienīgi vai galvenokārt aparatūrai, kas klasificēta pozīcijās 8525 līdz 8528

| — | piemērotas izmantošanai vienīgi vai galvenokārt video ieraksta vai atskaņošanas iekārtās |
| --- | --- |

—

piemērotas izmantošanai vienīgi vai galvenokārt video ieraksta vai atskaņošanas iekārtās

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | piemērotas izmantošanai tikai vai galvenokārt monitoriem un projektoriem bez televīzijas uztvērējaparatūras ierīces, kuras izmanto tikai vai galvenokārt automātiskās datu apstrādes iekārtās sistēmās no pozīcijas 8471 |
| --- | --- |

—

piemērotas izmantošanai tikai vai galvenokārt monitoriem un projektoriem bez televīzijas uztvērējaparatūras ierīces, kuras izmanto tikai vai galvenokārt automātiskās datu apstrādes iekārtās sistēmās no pozīcijas 8471

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8535

Elektroaparatūra strāvas ieslēgšanai, pārtraukšanai, aizsardzībai vai pieslēgšanai elektriskajam tīklam pie sprieguma, kas pārsniedz 1 000 V

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8538 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8538 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8536

Elektroaparatūra strāvas ieslēgšanai, pārtraukšanai, aizsardzībai vai pieslēgšanai elektriskajam tīklam pie sprieguma, kas nepārsniedz 1 000 V; optisko šķiedru uzmavas, optisko šķiedru kūļi vai kabeļi:

| — | Elektroaparatūra strāvas ieslēgšanai, pārtraukšanai, aizsardzībai vai pieslēgšanai elektriskajam tīklam pie sprieguma, kas nepārsniedz 1 000 V |
| --- | --- |

—

Elektroaparatūra strāvas ieslēgšanai, pārtraukšanai, aizsardzībai vai pieslēgšanai elektriskajam tīklam pie sprieguma, kas nepārsniedz 1 000 V

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8538 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8538 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | Optisko šķiedru uzmavas, optisko šķiedru kūļi vai kabeļi |
| --- | --- |

—

Optisko šķiedru uzmavas, optisko šķiedru kūļi vai kabeļi

| -- | no plastmasas |
| --- | --- |

--

no plastmasas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| -- | - no keramikas |
| --- | --- |

--

- no keramikas

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

| -- | - no vara |
| --- | --- |

--

- no vara

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8537

Elektriskai kontrolei vai elektrības sadalei paredzētas pultis, paneļi, konsoles, stendi, korpusi un citas pamatnes, kas aprīkotas ar diviem vai vairākiem pozīcijas 8535 un 8536 aparātiem, ieskaitot tās ierīces vai aparātus, kas minētas 90. nodaļā, un ciparu kontroles aparātus, kas ir citādi nekā pozīcijā 8517 klasificētie komutācijas aparāti

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8538 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 8538 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8541

Diodes, tranzistori un citas līdzīgas pusvadītāju ierīces, izņemot sagataves, kas nav iemontētas mikroshēmā

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8542

Elektroniskās integrālās shēmas:

| — | monolītas integrālās shēmas |
| --- | --- |

—

monolītas integrālās shēmas

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto, kopā ņemto pozīcijās 8541 vai 8542 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto, kopā ņemto pozīcijās 8541 vai 8542 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | daudzkristālu integrālshēmas, kas ir iekārtu vai aparātu sastāvdaļas, kas šajā nodaļā citur nav minētas vai iekļautas |
| --- | --- |

—

daudzkristālu integrālshēmas, kas ir iekārtu vai aparātu sastāvdaļas, kas šajā nodaļā citur nav minētas vai iekļautas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto, kopā ņemto pozīcijās 8541 vai 8542 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto, kopā ņemto pozīcijās 8541 vai 8542 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8544

Izolēti vadi (ietverot emaljētus vai anodētus), kabeļi (ietverot koaksiālos kabeļus) un pārējie izolētie elektrības vadītāji ar vai bez savienotājiem; optiskās šķiedras kabeļi, kas izgatavoti no atsevišķām šķiedrām aizsargapvalkos, samontēti vai nesamontēti ar elektrības vadītājiem vai aprīkoti ar kabeļuzmavām vai bez tām

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8545

Ogles elektrodi, ogles sukas, loka lampas ogle, ogle baterijām un citādi elektrotehnikā lietojamie izstrādājumi no grafīta vai citiem oglekļa veidiem, ar metālu vai bez tā

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8546

Elektroizolatori no jebkura materiāla

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8547

Vienīgi no izolācijas materiāla izgatavoti elektrisko mašīnu, ierīču un iekārtu izolācijas piederumi, neskaitot montāžai paredzētās metāla daļas (piemēram, vītņotas ligzdas), izņemot izolatorus, kas iekļauti pozīcijā 8546 ar izolācijas materiālu apvilkta parasta metāla elektroizolācijas caurules un to detaļas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8548

Galvanisko elementu, galvanisko bateriju un elektrisko akumulatoru atkritumi un lūžņi; izlietotas galvaniskās baterijas un izlietoti elektriskie akumulatori; mašīnu un iekārtu elektriskās daļas, kas citur šajā nodaļā nav minētas:

| — | Elektroniskās mikroshēmas |
| --- | --- |

—

Elektroniskās mikroshēmas

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto, kopā ņemto pozīcijās 8541 vai 8542 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto, kopā ņemto pozīcijās 8541 vai 8542 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 86. nodaļa

Dzelzceļa vai tramvaju lokomotīves, ritošais sastāvs un to daļas; dzelzceļa vai tramvaju ceļa aprīkojums un tā daļas; visu veidu mehāniskās (ieskaitot elektromehāniskās) satiksmes signalizācijas iekārtas, izņemot:

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8608

Dzelzceļa vai tramvaju ceļa aprīkojums un tā daļas; mehāniskās (ieskaitot elektromehāniskās) signalizācijas iekārtas, iekārtas kustības drošības vai vadības nodrošināšanai uz dzelzceļa, tramvaju ceļiem, autoceļiem, iekšējiem ūdensceļiem, stāvvietās, ostās vai lidlaukos; to daļas

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 87. nodaļa

Transportlīdzekļi, izņemot dzelzceļa vai tramvaju ritošo sastāvu, to daļas un piederumi, izņemot:

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8709

Ar pacelšanas un pārvietošanas ierīcēm neaprīkoti pašgājēji kravas transportētāji, kurus izmanto rūpnīcās, noliktavās, ostās vai lidostās kravu pārvadāšanai nelielos attālumos; vilcēji, kurus izmanto uz dzelzceļa staciju peroniem; iepriekšminēto transportlīdzekļu detaļas

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8710

Tanki un citas pašgājējas kaujas bruņumašīnas, ar bruņojumu vai bez tā, to detaļas un piederumi

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8711

Motocikli (ietverot mopēdus) un motovelosipēdi, arī ar blakusvāģi; blakusvāģi:

| — | ar atgriezeniskās virzes kustības iekšdedzes virzuļmotoru, kura cilindra tilpums: |
| --- | --- |

—

ar atgriezeniskās virzes kustības iekšdedzes virzuļmotoru, kura cilindra tilpums:

| -- | - nepārsniedz 50 cm3 |
| --- | --- |

--

- nepārsniedz 50 cm3

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| -- | - pārsniedz 50 cm3 |
| --- | --- |

--

- pārsniedz 50 cm3

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8712

Divriteņi bez lodīšu gultņiem

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot pozīcijā 8714 klasificētos

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8715

Bērnu ratiņi un to daļas

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8716

Piekabes un puspiekabes; citādi transportlīdzekļi bez mehāniskās piedziņas; to daļas

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 88. nodaļa

Gaisa kuģi, kosmosa kuģi un to daļas, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8804

Rotējošie izpletņi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 8804 materiālus

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

8805

Aparatūra un ierīces gaisa kuģu palaišanai; ierīces gaisa kuģu uztveršanai uz klāja un tamlīdzīgs aprīkojums; lidotāju zemes trenažieri; iepriekš minēto izstrādājumu daļas

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

89. nodaļa

Kuģi, laivas un citādi peldlīdzekļi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr nevar izmantot pozīcijā 8906 klasificētos korpusus

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 90. nodaļa

Optiskās ierīces un aparatūra, foto un kino ierīces un aparatūra, mērierīces un kontrolierīces un aparatūra, precīzijas instrumenti un iekārtas, medicīnas un ķirurģiski instrumenti un aparatūra; izņemot:

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9001

Optiskās šķiedras un optisko šķiedru kūļi; optiskās šķiedras kabeļi, izņemot tos, kas iekļauti pozīcijā 8544; loksnes un plātnes no polarizācijas materiāla; lēcas (ieskaitot kontaktlēcas), prizmas, spoguļi un citi optiskie elementi no dažādiem materiāliem, nesamontēti, izņemot šādus elementus no optiski neapstrādāta stikla

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9002

Lēcas, prizmas, spoguļi un citi optiskie elementi no jebkura materiāla, iestiprināti, ja tie ir instrumentu vai ierīču daļas vai piederumi, izņemot tamlīdzīgus elementus no optiski neapstrādāta stikla

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9004

Brilles, aizsargbrilles un tamlīdzīgi koriģējoši, aizsargājoši vai citādi izstrādājumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 9005

Binokļi, monokulāri, citādi optiskie teleskopi un to stiprinājumi

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 9006

Fotokameras (izņemot kinokameras); zibspuldzes, izņemot gāzizlādes lampas

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9007

Kinokameras un kinoprojektori ar skaņas ierakstīšanas vai atskaņošanas iekārtām vai bez tām

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9011

Saliktie optiskie mikroskopi, ieskaitot mikroskopus mikrofotogrāfijai, mikrofilmēšanai vai mikroprojicēšanai

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 9014

Citādi navigācijas instrumenti un ierīces

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9015

Kartogrāfijas (ieskaitot fotogrammetriju), hidrogrāfijas, okeanogrāfijas, hidroloģijas, meteoroloģijas vai ģeofizikas ierīces un instrumenti, izņemot kompasus; tālmēri

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9016

Svari ar 0,05 g vai lielāku jutību, ar atsvariem vai bez tiem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9017

Rasēšanas, iezīmēšanas vai skaitļošanas instrumenti un ierīces (piemēram, rasēšanas mašīnas, pantogrāfi, transportētāji, rasetnes, logaritmiskie lineāli, diska kalkulatori u. c.); rokas instrumenti lineāro izmēru mērīšanai (piemēram, mērlatas, mērlentes, mikrometri, kalibri), kas citur šajā nodaļā nav minēti

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9018

Medicīnas, ķirurģijas, zobārstniecības vai veterinārijas instrumenti un ierīces, ieskaitot scintigrāfijas aparatūru, citāda elektriskā medicīnas aparatūra un ierīces redzes pārbaudei

| — | Stomatoloģiskie krēsli ar attiecīgām ierīcēm un spļaujamtrauki |
| --- | --- |

—

Stomatoloģiskie krēsli ar attiecīgām ierīcēm un spļaujamtrauki

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 9018 materiālus

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu, |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu,

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9019

Mehanoterapijas ierīces; masāžas aparāti; psiholoģisko testu aparatūra profesionalitātes noteikšanai; ozona terapijas, skābekļa terapijas, aerosolterapijas, mākslīgās elpināšanas aparatūra vai citāda ārstnieciskā aparatūra elpošanas ceļu ārstēšanai

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9020

Citādi elpošanas aparāti un gāzmaskas, izņemot aizsargmaskas bez mehāniskām detaļām un maināmiem filtriem

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9024

Mašīnas un ierīces materiālu (piemēram, metālu, koksnes, tekstilmateriālu, papīra, plastmasu) cietības, stiprības, saspiežamības, elastības vai citu mehānisko īpašību pārbaudei

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9025

Blīvummēri un tamlīdzīgas šķidrumā iegremdējamas ierīces, termometri, pirometri, barometri, higrometri un psihrometri, ar reģistrācijas kontrolierīcēm vai bez tām, kā arī jebkuri šo ierīču apvienojumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9026

Ierīces un aparatūra šķidrumu vai gāzu patēriņa, līmeņa, spiediena vai citu mainīgo lielumu mērīšanai vai kontrolei (piemēram, patēriņa mērītāji, līmeņa rādītāji, manometri, siltuma skaitītāji), izņemot instrumentus un aparatūru, kas iekļauti pozīcijā 9014, 9015, 9028 vai 9032

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9027

Fizikālās vai ķīmiskās analīzes ierīces un aparatūra (piemēram, polarimetri, refraktometri, spektrometri, gāzes vai dūmu analizatori), ierīces un aparatūra viskozitātes, porainības, izplešanās, virsmas spraiguma utt. mērīšanai vai kontrolei; ierīces un aparatūra siltuma, skaņas vai gaismas daudzuma mērīšanai vai kontrolei (ietverot eksponometrus); mikrotomi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9028

Saražotās vai patērējamās gāzes, šķidruma vai elektrības skaitītāji, ieskaitot kalibrējošos skaitītājus:

| — | Detaļas un piederumi |
| --- | --- |

—

Detaļas un piederumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9029

Citi skaitītāji (piemēram, apgriezienu mērītāji, ieguves mērītāji, taksometri, hodometri, pedometri); spidometri un tahometri, izņemot pozīcijā 9014 vai 9015 minētos; stroboskopi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9030

Osciloskopi, spektrometri un citas ierīces un aparāti elektrisko lielumu mērīšanai vai kontrolei, ierīces un aparatūra α, β, γ, rentgena, kosmiskā vai cita jonizējošā starojuma mērīšanai vai konstatēšanai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9031

Mērīšanas vai kontroles ierīces, palīgierīces un iekārtas, kas citur šajā nodaļā nav minētas vai iekļautas; profilprojektori

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9032

Automātiskās regulēšanas vai vadības ierīces un aparatūra

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9033

90. nodaļā minēto mašīnu, ierīču, instrumentu vai aparatūras daļas un piederumi, kas citur šajā nodaļā nav minēti vai ietverti

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 91. nodaļa

Pulksteņi un to detaļas, izņemot:

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9105

Citādi pulksteņi

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9109

Pulksteņu mehānismi, kas nav līdznēsājami, sakomplektēti un samontēti

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību |
| --- | --- |

—

visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz izlietoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtību

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9110

Nesamontēti vai daļēji samontēti sakomplektēti pulksteņmehānismi; nenokomplektēti stacionāro vai līdznēsājamo pulksteņu mehānismi, samontēti; pulksteņu vai rokas pulksteņu mehānismu sagataves

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 9114 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, visu izmantoto pozīcijā 9114 klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9111

Līdznēsājamo pulksteņu korpusi un to detaļas

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9112

Korpusi stacionāriem pulksteņiem un tamlīdzīgi korpusi citiem šās nodaļas izstrādājumiem un to daļas

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9113

Līdznēsājamo pulksteņu siksniņas, lentes, rokassprādzes un to detaļas:

| — | no parastā metāla ar vai bez plakēšanas vai pārklāšanas ar dārgmetāliem |
| --- | --- |

—

no parastā metāla ar vai bez plakēšanas vai pārklāšanas ar dārgmetāliem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

92. nodaļa

Mūzikas instrumenti, to daļas un piederumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

93. nodaļa

Ieroči un munīcija; to detaļas un piederumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 94. nodaļa

Mēbeles; gultas piederumi, matrači, matraču pamati, polsterējumi un tamlīdzīgi pildīti mājas aprīkojuma izstrādājumi; lampas un apgaismes piederumi, kas citur nav minēti un iekļauti; izgaismotas izkārtnes, tablo un tamlīdzīgi izstrādājumi; saliekamās būvkonstrukcijas, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 9401 un ex 9403

Mēbeles no parastajiem metāliem, kas satur nepolsterētu kokvilnas audumu, kam svars ir 300 g/m2 vai mazāks

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

vai

ražošana no kokvilnas auduma, kas jau sagatavots lietošanai ar pozīcijā 9401 vai 9403 klasificētajiem ražojumiem, ja:

| — | to kopējā vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas un |
| --- | --- |

—

to kopējā vērtība nepārsniedz 25 % no izstrādājuma ražotāja cenas un

| — | visi pārējie izmantotie materiāli jau ir noteiktas izcelsmes materiāli un klasificēti jebkurā pozīcijā, izņemot pozīcijas 9401 vai 9403 |
| --- | --- |

—

visi pārējie izmantotie materiāli jau ir noteiktas izcelsmes materiāli un klasificēti jebkurā pozīcijā, izņemot pozīcijas 9401 vai 9403

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9405

Lampas un apgaismes piederumi, ieskaitot prožektorus, starmešus un to daļas, kas citur nav minētas un iekļautas; izgaismotas izkārtnes, zīmes un tamlīdzīgi izstrādājumi, kuros iemontēts gaismas avots, un to detaļas, kas nav minētas citur

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9406

Saliekamās būvkonstrukcijas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 95. nodaļa

Rotaļlietas, spēles un sporta piederumi; to daļas un piederumi, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 9503

Citādas rotaļlietas; samazināti modeļi (mērogā) un tamlīdzīgi izklaidei paredzēti modeļi, kustīgi vai nekustīgi; visu veidu mozaīkmīklas

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 9506

Golfa nūjas un to daļas

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr golfa nūju uzgaļu pagatavošanai var izmantot rupji aptēstus blokus

ex 96. nodaļa

Dažādi izstrādājumi,

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 960 1 un ex 9602

Izstrādājumi no dzīvnieku, augu vai minerālu izejvielām griešanai

Ražošana no tajā pašā pozīcijā norādītajiem “apstrādāta” grebuma materiāliem

ex 9603

Slotas un sukas (izņemot zaru slotas un līdzīgas birstītes, kā arī otas, kas izgatavotas no caunu vai vāveru sariem), mehāniskās sukas bez dzinēja grīdu kopšanai, krāsotāju spilventiņi un rullīši, gumijas skrēpji

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9605

Ceļojuma komplekti, ko izmanto personiskai higiēnai, šūšanai, drēbju vai apavu tīrīšanai

Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja tas nebūtu ietverts komplektā. Var izmantot arī izstrādājumus, kas ir nenoteiktas izcelsmes izstrādājumi, ar nosacījumu, ka to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas

9606

Pogas, spiedpogas, spraudpogas, pogu veidnes un citas šo izstrādājumu daļas; pogu sagataves

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

9608

Lodīšu pildspalvas; rakstāmie un marķieri ar filca vai cita poraina materiāla smaili; pildspalvas un tamlīdzīgi rakstāmpiederumi; kopēšanas spalvas; pildzīmuļi ar spiežot vai skrūvējot izbīdāmu serdi; spalvaskāti, zīmuļturi un tamlīdzīgas preces; to detaļas (arī uzgaļi un piespraudes), izņemot tās, kas iekļautas pozīcijā 9609

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

Var izmantot arī spalvas, spalvu galiņus un citus tajā pašā pozīcijā klasificētus materiālus

9612

Rakstāmmašīnu lentes vai tamlīdzīgas lentes, piesūcinātas ar tinti vai citādi apstrādātas nospiedumu iegūšanai, spolēs, kasetēs vai bez tām; zīmogspilveni, ar tinti piesūcināti vai nepiesūcināti, kārbiņās vai bez tām

Ražošana, kurā:

| — | visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un |
| --- | --- |

—

visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu un

| — | visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 9613

Šķiltavas ar pjezoaizdedzi

Ražošana, kurā visu izmantoto pozīcijā 9613 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 9614

Pīpes un pīpju galviņas

Ražošana no rupji apstrādātām sagatavēm

97. nodaļa

Mākslas darbi, kolekciju priekšmeti un senlietas

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

---

(1)  Īpašos noteikumus attiecībā uz “īpašajiem procesiem” skatīt 7.1. un 7.3. ievadpiezīmē.

(2)  Īpašos noteikumus attiecībā uz “īpašajiem procesiem” skatīt 7.2. ievadpiezīmē.

(3)  32. nodaļas 3. piezīmē ir teikts, ka minētos preparātus izmanto jebkuru materiālu krāsošanai vai par komponentiem krāsvielu ražošanai, ja vien tie nav klasificēti citā 32. nodaļas pozīcijā.

(4)  Pozīcijas daļa, kas atdalīta no pārējā teksta ar semikolu, uzskatāma par “grupu”.

(5)  Ja ražojumi sastāv no materiāliem, kas klasificēti gan pozīcijās 3901–3906, no vienas puses, gan pozīcijās 3907–3911, no otras puses, šis ierobežojums attiecas tikai uz to materiālu grupu, kas ražojumā pēc svara ir dominējošā.

(6)  Par ļoti caurspīdīgām folijām uzskata šādas folijas: folijas, kuru optiskais blāvums – to mērot ar ASTM-D 1003-16 Gardnera nefelometru (t. i., blāvuma koeficients) – ir mazāks par 2 %.

(7)  Īpašos noteikumus attiecībā uz ražojumiem, kas izgatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 5. ievadpiezīmē.

(8)  Skatīt 6. ievadpiezīmi.

(9)  Noteikumus attiecībā uz adītiem vai tamborētiem trikotāžas izstrādājumiem, kas nav elastīgi vai gumijoti un kas iegūti, sašujot vai citādi savienojot adītus vai tamborētus trikotāžas audumu gabalus (piegrieztus vai jau attiecīgā formā darinātus), skatīt 6. ievadpiezīmē.

(10)  
  SEMII – Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated.

---

II A PIELIKUMS

ATKĀPES NO TĀDU APSTRĀDES VAI PĀRSTRĀDES DARBĪBU SARAKSTA, KAS JĀVEIC ATTIECĪBĀ UZ NENOTEIKTAS IZCELSMES MATERIĀLIEM, LAI IZGATAVOTAIS RAŽOJUMS VARĒTU IEGŪT NOTEIKTAS IZCELSMES STATUSU

Šis nolīgums neattiecas uz visiem šajā sarakstā minētajiem ražojumiem. Tādēļ jāizskata citas šā nolīguma daļas.

Kopīgi noteikumi

| 1. | Attiecībā uz tabulā aprakstītajiem ražojumiem šā protokola II pielikumā paredzēto noteikumu vietā var piemērot arī šādus noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz tabulā aprakstītajiem ražojumiem šā protokola II pielikumā paredzēto noteikumu vietā var piemērot arī šādus noteikumus.

| 2. | Izcelsmes apliecinājumā, kas izsniegts vai izstrādāts saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem, ietver šādu paziņojumu angļu, franču vai portugāļu valodā:

  “Derogation – Annex II-A to Protocol No. 1 - Materials of HS heading No. ... originating from ... used.”

  Šie paziņojumi jāiekļauj pārvadājumu sertifikātu EUR.1 septītajā ailē, kas minēta šā protokola 18. pantā, vai jāpievieno izcelsmes deklarācijai, kas minēta tā 21. pantā. |
| --- | --- |

2.

Izcelsmes apliecinājumā, kas izsniegts vai izstrādāts saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem, ietver šādu paziņojumu angļu, franču vai portugāļu valodā:

“Derogation – Annex II-A to Protocol No. 1 - Materials of HS heading No. ... originating from ... used.”

Šie paziņojumi jāiekļauj pārvadājumu sertifikātu EUR.1 septītajā ailē, kas minēta šā protokola 18. pantā, vai jāpievieno izcelsmes deklarācijai, kas minēta tā 21. pantā.

| 3. | Gana un Eiropas Savienības dalībvalstis no savas puses veic vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu šo pielikumu. |
| --- | --- |

3.

Gana un Eiropas Savienības dalībvalstis no savas puses veic vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu šo pielikumu.

| HS pozīcija | Ražojuma apraksts | Īpaša atkāpe attiecībā uz nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrādi vai pārstrādi, kas nodrošina noteiktas izcelsmes statusu |
| --- | --- | --- |
| 2. nodaļa | Gaļa un pārtikā izmantojami gaļas subprodukti | Visa gaļa un pārtikā izmantojamie gaļas subprodukti ir pilnībā iegūti. |
| 4. nodaļa | Piena pārstrādes produkti; putnu olas; dabīgais medus; dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti vai iekļauti | Ražošana, kurā:






  — | visas izmantotās 4. nodaļas izejvielas ir pilnībā iegūtas |

HS pozīcija

Ražojuma apraksts

Īpaša atkāpe attiecībā uz nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrādi vai pārstrādi, kas nodrošina noteiktas izcelsmes statusu

2. nodaļa

Gaļa un pārtikā izmantojami gaļas subprodukti

Visa gaļa un pārtikā izmantojamie gaļas subprodukti ir pilnībā iegūti.

4. nodaļa

Piena pārstrādes produkti; putnu olas; dabīgais medus; dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti vai iekļauti

Ražošana, kurā:

—

visas izmantotās 4. nodaļas izejvielas ir pilnībā iegūtas

| — | ar 17. nodaļas materiālu saturu ne vairāk kā 40 % no gatavā izstrādājuma svara |
| --- | --- |

—

ar 17. nodaļas materiālu saturu ne vairāk kā 40 % no gatavā izstrādājuma svara

6. nodaļa

Veģetējoši koki un citi augi; sīpoli, saknes un tamlīdzīgas augu daļas; griezti ziedi un dekoratīvi zaļumi

Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 6. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

0812 līdz 0814

Augļi un rieksti, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai; žāvēti augļi, izņemot pozīcijās 0801 līdz 0806 minētos;

citrusaugļu un meloņu mizas

Ražošana, kurā 8. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 30 % no gatavā izstrādājuma svara

9. nodaļa

Kafija, tēja, mate un garšvielas

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

1101 līdz 1104

Miltu produkti;

Ražošana no 10. nodaļā iekļautajiem materiāliem, izņemot rīsus, kas iekļauti pozīcijā 1006

1105 līdz 1109

Kartupeļu milti, pulveris, pārslas u. c.; cietes; inulīns; kviešu lipeklis,

Ražošana, kurā visu materiālu saturs, kuriem nav noteiktas izcelsmes statusa, nepārsniedz 20 svara %

vai

Ražošana no 10. nodaļā iekļautajiem materiāliem, izņemot pozīcijas 1006 materiālus, un kurā pozīcijas 0710 un apakšpozīcijas 0710 10 materiāli ir pilnībā iegūti

12. nodaļa

Eļļas augu sēklas un augļi, dažādi graudi, sēklas un augļi; augi rūpnieciskām vajadzībām un ārstniecības augi; salmi un rupjā barība

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem

1301

Šellaka; dabiskie sveķi, sveķainas vielas, gumijas sveķi un oleosveķi (piemēram, balzami)

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

1302

Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti:

| — | no augu valsts produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, modificēti |
| --- | --- |

—

no augu valsts produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, modificēti

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

1506

Citādi dzīvnieku tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem

ex 1507 līdz 1515

Augu eļļas un to frakcijas:

| — | Sojas, zemesriekstu, palmas, kopras, palmu kodolu, babasū eļļa, tungas koka eļļa un oitisiku eļļa, miršu vasks un sumahu vasks, jojobas eļļas frakcijas un eļļas, kas paredzētas tehniskām vai rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas izstrādājumu ražošanu, izņemot olīveļļas, kas klasificētas pozīcijās 1509 un 1510 |
| --- | --- |

—

Sojas, zemesriekstu, palmas, kopras, palmu kodolu, babasū eļļa, tungas koka eļļa un oitisiku eļļa, miršu vasks un sumahu vasks, jojobas eļļas frakcijas un eļļas, kas paredzētas tehniskām vai rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas izstrādājumu ražošanu, izņemot olīveļļas, kas klasificētas pozīcijās 1509 un 1510

Ražošana no jebkurā apakšpozīcijā, izņemot paša produkta pozīciju, iekļautajiem materiāliem

1516

Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, pilnīgi vai daļēji hidrogenētas, esterificētas, pāresterificētas vai elaidinētas, rafinētas vai nerafinētas, bet bez turpmākas apstrādes

Ražošana no materiāliem, kurus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

18. nodaļa

Kakao un kakao izstrādājumi

Ražošana:

| — | no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem |
| --- | --- |

—

no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem

| — | kurā 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara |
| --- | --- |

—

kurā 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

1901

Pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīciju 0401– 0404 precēm, kas pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur

Ražošana:

| — | no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem |
| --- | --- |

—

no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem

| — | kurā 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara |
| --- | --- |

—

kurā 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

1902

Mīklas (pastas) izstrādājumi, arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots

Ražošana, kurā:

| — | 11. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 20 svara % |
| --- | --- |

—

11. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 20 svara %

| — | 2. un 3. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 20 % no gatavā izstrādājuma svara |
| --- | --- |

—

2. un 3. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 20 % no gatavā izstrādājuma svara

1903

Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā:

| — | ar pozīcijas 1108 13 materiālu (kartupeļu ciete) saturu ne vairāk kā 30 % no svara |
| --- | --- |

—

ar pozīcijas 1108 13 materiālu (kartupeļu ciete) saturu ne vairāk kā 30 % no svara

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem

1904

Gatavi pārtikas izstrādājumi, kas iegūti, uzpūšot vai grauzdējot graudus vai labības izstrādājumus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, un rupja maluma miltus), kas iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti vai iekļauti

Ražošana:

| — | no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot pozīcijā 1806 minētos materiālus |
| --- | --- |

—

no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot pozīcijā 1806 minētos materiālus

| — | kurā izmantoto 11. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 20 svara % |
| --- | --- |

—

kurā izmantoto 11. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 20 svara %

| — | kurā 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara |
| --- | --- |

—

kurā 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

1905

Maize, konditorejas izstrādājumi, tortes, cepumi un citi konditorejas izstrādājumi ar vai bez kakao piedevas; dievmaize, tukšas kapsulas, kas paredzētas izmantošanai farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi

Ražošana, kurā izmantoto 11. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 20 svara %

ex 20. nodaļa

Dārzeņu, augļu, riekstu vai citu augu daļu izstrādājumi:

no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot pozīcijās 2002 , 2003 minētos

Ražošana:

| — | no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem |
| --- | --- |

—

no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem

| — | kurā 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara |
| --- | --- |

—

kurā 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

vai

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | kurā 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara |
| --- | --- |

—

kurā 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

21. nodaļa

Dažādi pārtikas izstrādājumi:

Ražošana:

| — | no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem |
| --- | --- |

—

no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem

| — | kurā izmantoto 4. un 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara |
| --- | --- |

—

kurā izmantoto 4. un 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

vai

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | kurā izmantoto 4. un 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara |
| --- | --- |

—

kurā izmantoto 4. un 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

23. nodaļa

Pārtikas rūpniecības atlikumi un atkritumi; gatava lopbarība:

Ražošana:

| — | no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem |
| --- | --- |

—

no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem

| — | kurā kukurūzas vai izmantoto 2., 4. un 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara |
| --- | --- |

—

kurā kukurūzas vai izmantoto 2., 4. un 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

vai

Ražošana:

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | kurā kukurūzas vai izmantoto 2., 4. un 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara |
| --- | --- |

—

kurā kukurūzas vai izmantoto 2., 4. un 17. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

32. nodaļa

Miecvielu un krāsu ekstrakti; tanīni un to atvasinājumi; pigmenti un citas krāsvielas; krāsas un lakas; tepes un citas mastikas; tintes:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

33. nodaļa

Ēteriskās eļļas un rezinoīdi; parfimērijas, kosmētikas vai ķermeņa kopšanas maisījumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 34. nodaļa

Ziepes, organiskās virsmaktīvās vielas, mazgāšanas līdzekļi, eļļošanas līdzekļi, mākslīgie vaski, gatavi vaski, spodrināšanas vai tīrīšanas līdzekļi, sveces un tamlīdzīgi izstrādājumi, veidošanas pastas, zobtehnikas vaski un izstrādājumi zobārstniecībai uz ģipša bāzes, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3404

Mākslīgie un gatavie vaski:

| — | uz parafīna, naftas vasku, no bitumena minerāliem iegūto vasku bāzes, ogļu putekļu vasks vai zvīņparafīns |
| --- | --- |

—

uz parafīna, naftas vasku, no bitumena minerāliem iegūto vasku bāzes, ogļu putekļu vasks vai zvīņparafīns

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

35. nodaļa

Olbaltumvielas; modificētas cietes; līmes; fermenti

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

36. nodaļa

Sprāgstvielas; pirotehnikas izstrādājumi; sērkociņi; pirofori sakausējumi; daži degmaisījumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

37. nodaļa

Fotopreces un kinopreces;

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

38. nodaļa

Dažādi ķīmijas rūpniecības produkti

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr tajā pašā pozīcijā klasificētos materiālus var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 3922 līdz 3926

Plastmasas izstrādājumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

ex 41. nodaļa

Jēlādas (izņemot kažokādas) un āda

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

4101 līdz 4103

Liellopu vai zirgu jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), atmatotas vai neatmatotas un šķeltas vai nešķeltas; aitu vai jēru jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), ar vilnu vai bez tās, šķeltas vai nešķeltas, kuras neizslēdz 41. nodaļas 1. piezīmes c) apakšpunkts; citādas jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), ar apmatojumu vai bez tā, šķeltas vai nešķeltas, kuras neizslēdz 41. nodaļas 1. piezīmes b) vai c) apakšpunkts

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

4104 līdz 4106

Miecētas vai miecētas un žāvētas ādas bez apmatojuma, šķeltas vai nešķeltas, bet tālāk neapstrādātas

Iepriekš miecētu ādu atkārtota miecēšana

42. nodaļa

Ādas izstrādājumi; zirglietas un iejūgs; ceļojuma piederumi, somas un tamlīdzīgas preces; izstrādājumi no dzīvnieku zarnām (izņemot zīdvērpēja pavedienu)

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

46. nodaļa

Izstrādājumi no salmiem, esparto vai citiem pinamiem materiāliem

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

48. nodaļa

Papīrs un kartons, papīra masas, papīra vai kartona izstrādājumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 6117

Citādi gatavie apģērba piederumi; apģērba gabalu vai apģērba piederumu trikotāžas daļas

Dabīgo un/vai mākslīgo štāpeļšķiedru vērpšana vai ķīmiskās šķiedras pavedienu ekstrūzija kopā ar adīšanu (pēc piegrieztnes adīti ražojumi)

vai

Dabisko šķiedru dzijas krāsošana, ko papildina adīšana (izadīti noteiktā formā)

6213 un 6214

Kabatlakati, šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi:

| — | izšūti |
| --- | --- |

—

izšūti

Aušana kopā ar apstrādi (ieskaitot piegriešanu)

vai

Ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā neizšūtā auduma vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas  (1)

vai

Apdarināšana pēc apdrukāšanas kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apstrādes darbībām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termoapstrādi, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret raušanos, gala apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, labošanu un atmezglošanu) ar noteikumu, ka izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

Aušana kopā ar apstrādi (ieskaitot piegriešanu)

vai

Apdarināšana pēc apdrukāšanas kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšana, balināšana,, merserizācija, termofiksēšana, uzkāršana, kalandrēšana, apstrādāšana pret saraušanos, gala apdare, dekatēšana, piesūcināšana, lāpīšana un mezglošana), kur izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

| — | citādi |
| --- | --- |

—

citādi

6307

Citādi gatavie izstrādājumi, ieskaitot apģērba piegrieztnes

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

6308

Komplekti, kas sastāv no auduma vai dzijas gabaliem, ar piederumiem vai bez tiem, pārklāju, gobelēnu, izšūtu galdautu vai salvešu vai tamlīdzīgu tekstilizstrādājumu izgatavošanai, iepakoti mazumtirdzniecībai

Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja tas nebūtu ietverts komplektā. Tomēr nenoteiktas izcelsmes priekšmetu vērtība nedrīkst pārsniegt 35 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 64. nodaļa

Apavi, getras un tamlīdzīgi izstrādājumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas izejvielām, izņemot pozīcijas 6406 virsas daļas, kas piestiprinātas saistzolēm vai citām zoļu daļām

69. nodaļa

Keramikas izstrādājumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 71. nodaļa

Dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija; monētas, izņemot:

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

7106 , 7108 un 7110

Dārgmetāli:

| — | neapstrādāti |
| --- | --- |

—

neapstrādāti

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot pozīciju 7106 , 7108 un 7110 materiālus.

vai

Elektrolītiska, termiska vai ķīmiska pozīcijās 7106 , 7108 vai 7110 minēto dārgmetālu atdalīšana

vai

Pozīcijā 7106 , 7108 vai 7110 minēto dārgmetālu savienošana un/vai sakausēšana savā starpā vai ar bāzes metāliem

| — | pusfabrikāti vai pulverveidā |
| --- | --- |

—

pusfabrikāti vai pulverveidā

Ražošana no neapstrādātiem dārgmetāliem

7115

Citi izstrādājumi no dārgmetāla vai metāla, kas plaķēts ar dārgmetālu

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem

83. nodaļa

Dažādi parasto metālu izstrādājumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8302

Citādas pierīces, stiprinājumi un tamlīdzīgas detaļas izmantošanai ēkās un automātiskie durvju aizvērēji

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr var izmantot citus materiālus no pozīcijas 8302 , ja to vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

ex 8306

Parastā metāla statuetes un citi dekoratīvi izstrādājumi

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Tomēr var izmantot citus materiālus no pozīcijas 8306 , ja to vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

84. nodaļa

Kodolreaktori, katli, mehānismi un mehāniskas ierīces; to detaļas

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

85. nodaļa

Elektroierīces un elektroiekārtas un to detaļas; televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

87. nodaļa

Transportlīdzekļi, izņemot dzelzceļa vai tramvaju ritošo sastāvu, un to daļas

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

94. nodaļa

Mēbeles; gultas piederumi, matrači, matraču pamati, polsterējumi un tamlīdzīgi pildīti mājas aprīkojuma izstrādājumi; lampas un apgaismes piederumi, kas citur nav minēti un iekļauti; izgaismotas izkārtnes, tablo un tamlīdzīgi izstrādājumi; saliekamās būvkonstrukcijas,

Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas

---

(1)  Īpašos noteikumus attiecībā uz ražojumiem, kas izgatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 5. ievadpiezīmē.

---

PROTOKOLA Nr. 1 III PIELIKUMS

PĀRVADĀJUMU SERTIFIKĀTA EUR.1 VEIDLAPA

1.

Pārvadājumu sertifikāti EUR.1 jāsagatavo uz veidlapas, kuras paraugs ir šajā pielikumā. Šo veidlapu iespiež vienā vai vairākās valodās, kurās sagatavots šis nolīgums. Sertifikātus sagatavo vienā no šīm valodām un saskaņā ar eksportētājvalsts tiesību aktu noteikumiem. Aizpildot veidlapas ar roku, lieto tinti un raksta ar drukātiem burtiem.

2.

Katra sertifikāta izmērs ir 210 x 297 mm, ir pieļaujama pielaide līdz plus 8 mm vai mīnus 5 mm garumā. Izmantotais papīrs ir balts, rakstāmpapīra izmērā, bez mehāniskām koka šķiedrvielām un ar svaru vismaz 60 g/m2. Tajā ir iespiests zaļš gijošēts fona raksts, kas viltojumus ar mehāniskiem vai ķīmiskiem līdzekļiem padara pamanāmus.

3.

Eksportētājvalstis var paturēt tiesības pašas iespiest sertifikātus vai atļaut tos iespiest apstiprinātām tipogrāfijām. Pēdējā minētajā gadījumā uz katras veidlapas jābūt norādei par šādu apstiprinājumu. Katrā sertifikātā jābūt tipogrāfijas nosaukumam un adresei vai zīmei, pēc kuras tipogrāfiju var identificēt. Tajā arī jābūt iespiestam vai ierakstītam kārtas numuram, pēc kura veidlapu var identificēt.

PĀRVADĀJUMU SERTIFIKĀTS

| 1. | Eksportētājs
  (nosaukums, pilna adrese, valsts) |
| --- | --- |

1.

1.

Eksportētājs

(nosaukums, pilna adrese, valsts)

| EUR.1 Nr. A | 000.000 |
| --- | --- |

EUR.1 Nr. A

EUR.1 Nr. A

000.000

Pirms veidlapas aizpildīšanas skatīt piezīmes lapas otrā pusē

| 2. | Sertifikāts preferenciālai tirdzniecībai starp |
| --- | --- |

2.

2.

Sertifikāts preferenciālai tirdzniecībai starp

| 3. | Preču saņēmējs
  (nosaukums, pilna adrese, valsts) (var nenorādīt) |
| --- | --- |

3.

3.

Preču saņēmējs

(nosaukums, pilna adrese, valsts) (var nenorādīt)

un

un

(ierakstīt attiecīgās valstis, valstu grupas vai teritorijas)

(ierakstīt attiecīgās valstis, valstu grupas vai teritorijas)

| 4. | Valsts, valstu grupa vai teritorija, kas uzskatāma par ražojumu izcelsmes vietu |
| --- | --- |

4.

4.

Valsts, valstu grupa vai teritorija, kas uzskatāma par ražojumu izcelsmes vietu

| 5. | Galamērķa valsts, valstu grupa vai teritorija |
| --- | --- |

5.

5.

Galamērķa valsts, valstu grupa vai teritorija

| 6. | Informācija par transportu
  (nav obligāta) |
| --- | --- |

6.

6.

Informācija par transportu

(nav obligāta)

| 7. | Piezīmes |
| --- | --- |

7.

7.

Piezīmes

| 8. | Preces numurs; marķējumi un numuri; iepakojumu skaits un veids (1); preču apraksts |
| --- | --- |

8.

8.

Preces numurs; marķējumi un numuri; iepakojumu skaits un veids (1

| 9. | Bruto svars (kg) vai cita mērvienība (litri, m3 u. c.) |
| --- | --- |

9.

9.

Bruto svars (kg) vai cita mērvienība (litri, m3

| 10. | Rēķini

  (var nenorādīt) |
| --- | --- |

10.

10.

Rēķini

(var nenorādīt)

(var nenorādīt)

| 11. | MUITAS IESTĀDES VĪZA |
| --- | --- |

11.

11.

MUITAS IESTĀDES VĪZA

| 12. | EKSPORTĒTĀJA DEKLARĀCIJA
  Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka iepriekš aprakstītās preces atbilst šā sertifikāta izdošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

12.

12.

EKSPORTĒTĀJA DEKLARĀCIJA

Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka iepriekš aprakstītās preces atbilst šā sertifikāta izdošanas nosacījumiem.

Deklarācija apstiprināta

Eksporta dokuments (2)

2

Veidlapa ... Nr. ...

Muitas iestāde ...

Izdevējvalsts vai teritorija

Datums ...

Zīmogs

Vieta un datums ...

(Paraksts)

(Paraksts)

(Paraksts)

(Paraksts)

(1) Ja preces nav iepakotas, attiecīgi norādīt ražojumu skaitu vai vārdu “bez iepakojuma”.

1

(2) Aizpildīt tikai tad, ja tas prasīts saskaņā ar eksportētājvalsts vai teritorijas noteikumiem.

2

| 13. | Pārbaudes pieprasījums (kam): |
| --- | --- |

13.

13.

Pārbaudes pieprasījums (kam):

Pārbaudes pieprasījums

| 14. | Pārbaudes rezultāts |
| --- | --- |

14.

14.

Pārbaudes rezultāts

Veiktajā pārbaudē konstatēts, ka (*)

*

☐

šo sertifikātu izsniegusi norādītā muitas iestāde un tajā iekļautā informācija ir pareiza.

☐

šis sertifikāts neatbilst autentiskuma un pareizības prasībām (skatīt pievienotās piezīmes).

Ir pieprasīta šā sertifikāta autentiskuma un pareizības pārbaude

...

(Vieta un datums)

(Vieta un datums)

Zīmogs

...

(Paraksts)

(Paraksts)

...

(Vieta un datums)

(Vieta un datums)

Zīmogs

...

(Paraksts)

(Paraksts)

________________________

(*) Ierakstiet X attiecīgajā ailē.

*

PIEZĪMES

| 1. | Sertifikātos nedrīkst būt dzēsumi vai cits citam pāri pārrakstīti vārdi. Visi grozījumi jāizdara, svītrojot nepareizos datus un pievienojot vajadzīgos labojumus. Katru šādu grozījumu parafē persona, kas aizpildījusi sertifikātu, un vizē izdevējas valsts vai teritorijas muitas dienesti. |
| --- | --- |

1.

Sertifikātos nedrīkst būt dzēsumi vai cits citam pāri pārrakstīti vārdi. Visi grozījumi jāizdara, svītrojot nepareizos datus un pievienojot vajadzīgos labojumus. Katru šādu grozījumu parafē persona, kas aizpildījusi sertifikātu, un vizē izdevējas valsts vai teritorijas muitas dienesti.

| 2. | Starp sertifikātā ierakstītajām precēm nedrīkst būt atstarpes, un pirms katras preces jābūt preces numuram. Tieši zem pēdējā preces nosaukuma jānovelk horizontāla līnija. Jebkura neizmantotā vieta jāpārsvītro tā, lai nebūtu iespējami vēlāki papildinājumi. |
| --- | --- |

2.

Starp sertifikātā ierakstītajām precēm nedrīkst būt atstarpes, un pirms katras preces jābūt preces numuram. Tieši zem pēdējā preces nosaukuma jānovelk horizontāla līnija. Jebkura neizmantotā vieta jāpārsvītro tā, lai nebūtu iespējami vēlāki papildinājumi.

| 3. | Preces jāapraksta saskaņā ar tirdzniecības praksi un pietiekami sīki, lai tās varētu identificēt. |
| --- | --- |

3.

Preces jāapraksta saskaņā ar tirdzniecības praksi un pietiekami sīki, lai tās varētu identificēt.

PIETEIKUMS PĀRVADĀJUMU SERTIFIKĀTA SAŅEMŠANAI

| 1. | Eksportētājs
  (nosaukums, pilna adrese, valsts) |
| --- | --- |

1.

1.

Eksportētājs

(nosaukums, pilna adrese, valsts)

| EUR.1 Nr. A | 000.000 |
| --- | --- |

EUR.1 Nr. A

EUR.1 Nr. A

000.000

Pirms veidlapas aizpildīšanas skatīt piezīmes lapas otrā pusē

| 2. | Pieteikums sertifikāta saņemšanai, lai izmantotu preferenciālai tirdzniecībai starp |
| --- | --- |

2.

2.

Pieteikums sertifikāta saņemšanai, lai izmantotu preferenciālai tirdzniecībai starp

| 3. | Preču saņēmējs
  (nosaukums, pilna adrese, valsts) (var nenorādīt) |
| --- | --- |

3.

3.

Preču saņēmējs

(nosaukums, pilna adrese, valsts) (var nenorādīt)

un

un

(ierakstīt attiecīgās valstis, valstu grupas vai teritorijas)

(ierakstīt attiecīgās valstis, valstu grupas vai teritorijas)

| 4. | Valsts, valstu grupa vai teritorija, kas uzskatāma par ražojumu izcelsmes vietu |
| --- | --- |

4.

4.

Valsts, valstu grupa vai teritorija, kas uzskatāma par ražojumu izcelsmes vietu

| 5. | Galamērķa valsts, valstu grupa vai teritorija |
| --- | --- |

5.

5.

Galamērķa valsts, valstu grupa vai teritorija

| 6. | Informācija par transportu
  (nav obligāta) |
| --- | --- |

6.

6.

Informācija par transportu

(nav obligāta)

| 7. | Piezīmes |
| --- | --- |

7.

7.

Piezīmes

| 8. | Preces numurs; marķējumi un numuri; iepakojumu skaits un veids (1); preču apraksts |
| --- | --- |

8.

8.

Preces numurs; marķējumi un numuri; iepakojumu skaits un veids (1

| 9. | Bruto svars (kg) vai cita mērvienība (litri, m3 u. c.) |
| --- | --- |

9.

9.

Bruto svars (kg) vai cita mērvienība (litri, m3

| 10. | Rēķini

  (var nenorādīt) |
| --- | --- |

10.

10.

Rēķini

(var nenorādīt)

(var nenorādīt)

(1) Ja preces nav iepakotas, attiecīgi norādīt ražojumu skaitu vai vārdu “bez iepakojuma”.

1

EKSPORTĒTĀJA DEKLARĀCIJA

Es, apakšā parakstījies, lapas otrā pusē aprakstīto preču eksportētājs,

| APLIECINU, | ka preces atbilst pievienotā sertifikāta izdošanai vajadzīgajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |
| NORĀDU | šādus apstākļus, kuru rezultātā var uzskatīt, ka šīs preces atbilst minētajām prasībām: |
| | ... |
| | ... |
| | ... |
| | ... |
| IESNIEDZU | šādus apstiprinošus dokumentus (1): |
| | ... |
| | ... |
| | ... |
| | ... |
| APŅEMOS | pēc attiecīgo iestāžu pieprasījuma iesniegt jebkādus apstiprinošos pierādījumus, kuri šīm iestādēm varbūt nepieciešami, lai izdotu pievienoto sertifikātu, un apņemos vajadzības gadījumā piekrist jebkurai manu uzskaites dokumentu pārbaudei vai iepriekš minēto preču ražošanas procesu pārbaudei, ko veic minētās iestādes; |
| LŪDZU | izdot pievienoto sertifikātu attiecībā uz šīm precēm. |
| | ...
  (Vieta un datums) |
| | ...

  (Paraksts) |

APLIECINU,

ka preces atbilst pievienotā sertifikāta izdošanai vajadzīgajiem nosacījumiem;

NORĀDU

šādus apstākļus, kuru rezultātā var uzskatīt, ka šīs preces atbilst minētajām prasībām:

...

...

...

...

IESNIEDZU

šādus apstiprinošus dokumentus (1):

1

...

...

...

...

APŅEMOS

pēc attiecīgo iestāžu pieprasījuma iesniegt jebkādus apstiprinošos pierādījumus, kuri šīm iestādēm varbūt nepieciešami, lai izdotu pievienoto sertifikātu, un apņemos vajadzības gadījumā piekrist jebkurai manu uzskaites dokumentu pārbaudei vai iepriekš minēto preču ražošanas procesu pārbaudei, ko veic minētās iestādes;

LŪDZU

izdot pievienoto sertifikātu attiecībā uz šīm precēm.

...

(Vieta un datums)

Vieta un datums

...

(Paraksts)

(Paraksts)

---

(1)  Piemēram, importa dokumenti, pārvadājumu sertifikāti, ražotāja deklarācijas utt., kas attiecas uz ražošanā izmantotiem izstrādājumiem vai šajā valstī atkārtoti eksportētām precēm.

1

---

PROTOKOLA Nr. 1 IV PIELIKUMS

IZCELSMES DEKLARĀCIJA

Izcelsmes deklarācija, kuras teksts norādīts turpmāk, jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Tomēr zemsvītras piezīmes nav jāreproducē.

Teksts bulgāru valodā

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен кьдето е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Teksts spāņu valodā

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n° ... (1)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Teksts čehu valodā

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Teksts dāņu valodā

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Teksts vācu valodā

Der Ausführer der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht (Bewilligungs‐Nr. ... (1)), erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Teksts igauņu valodā

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Teksts grieķu valodā

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ’αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Teksts angļu valodā

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Teksts franču valodā

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière n° ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2)).

Teksts horvātu valodā

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) povlaštenog podrijetla.

Teksts itāļu valodā

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n ... (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2)

Teksts latviešu valodā

Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).

Teksts lietuviešu valodā

Šiame dokumente išvardytų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.

Teksts ungāru valodā

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

Teksts maltiešu valodā

L‐esportatur tal‐prodotti koperti b’dan id‐dokument (awtorizzazzjoni tad‐dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il‐prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2).

Teksts holandiešu valodā

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Teksts poļu valodā

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Teksts portugāļu valodā

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n°. ... (1)), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Teksts rumāņu valodā

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizaţia vamală nr. ... (1)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferenţială ... (2).

Teksts slovāku valodā

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Teksts slovēņu valodā

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Teksts somu valodā

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

Teksts zviedru valodā

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

| | ... (3)
  (Vieta un datums) |
| --- | --- |
| | ... (
  4
  )
  (Eksportētāja paraksts; papildus salasāmā rakstā jānorāda tās personas vārds un uzvārds, kura parakstījusi deklarāciju) |

... (3)

(Vieta un datums)

... (
  4
  )

(Eksportētāja paraksts; papildus salasāmā rakstā jānorāda tās personas vārds un uzvārds, kura parakstījusi deklarāciju)

---

PROTOKOLA Nr. 1 V-A PIELIKUMS

PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA PAR RAŽOJUMIEM, KAM IR PREFERENCIĀLAS IZCELSMES STATUSS

Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā minētās preces ... (1)

ir ražotas ... (2) un atbilst izcelsmes noteikumiem, kas reglamentē preferenciālo tirdzniecību starp Ganu un Eiropas Savienību.

Vajadzības gadījumā es apņemos muitas dienestiem sniegt pierādījumus, kas apliecina šīs deklarācijas patiesumu.

... (3)

... (4)

... (5)

Piezīme

Piegādātāja deklarācija ir iepriekšminētais teksts, kas ir sagatavots saskaņā ar turpmāk minētajām zemsvītras piezīmēm. Zemsvītras piezīmes nav jāreproducē.

---

PROTOKOLA Nr. 1 V-B PIELIKUMS

PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA PAR RAŽOJUMIEM, KAM NAV PREFERENCIĀLAS IZCELSMES STATUSA

| Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā minētās preces ... (1) ir ražotas ... (2) un tajās ir šādas sastāvdaļas vai šādi materiāli, kuriem nav Ganas, citas ĀKK valsts, kas vismaz pagaidu kārtā ir piemērojusi EPN, AZT vai Eiropas Savienības izcelsmes preferenciālajai tirdzniecībai: |
| --- |
| ... (3) | ... (4) |
| ... (5) | |
| ... |
| ... (6) |
| Vajadzības gadījumā es apņemos muitas dienestiem sniegt pierādījumus, kas apliecina šīs deklarācijas patiesumu. |
| ... (7) | ... (8) |
| ... (9) | |
| Piezīme
  Piegādātāja deklarācija ir iepriekšminētais teksts, kas ir sagatavots saskaņā ar turpmāk minētajām zemsvītras piezīmēm. Zemsvītras piezīmes nav jāreproducē. |

Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā minētās preces ... (1) ir ražotas ... (2) un tajās ir šādas sastāvdaļas vai šādi materiāli, kuriem nav Ganas, citas ĀKK valsts, kas vismaz pagaidu kārtā ir piemērojusi EPN, AZT vai Eiropas Savienības izcelsmes preferenciālajai tirdzniecībai:

... (3)

... (4)

... (5)

...

... (6)

Vajadzības gadījumā es apņemos muitas dienestiem sniegt pierādījumus, kas apliecina šīs deklarācijas patiesumu.

... (7)

... (8)

... (9)

Piezīme

Piegādātāja deklarācija ir iepriekšminētais teksts, kas ir sagatavots saskaņā ar turpmāk minētajām zemsvītras piezīmēm. Zemsvītras piezīmes nav jāreproducē.

---

(1)

| — | Ja deklarācija attiecas tikai uz dažām rēķinā minētajām precēm, tās skaidri jānorāda vai jāapzīmē un šis apzīmējums jānorāda deklarācijā šādā veidā: “... šajā rēķinā minētās preces ar apzīmējumu ... ir ražotas ...”. |
| --- | --- |

—

Ja deklarācija attiecas tikai uz dažām rēķinā minētajām precēm, tās skaidri jānorāda vai jāapzīmē un šis apzīmējums jānorāda deklarācijā šādā veidā: “... šajā rēķinā minētās preces ar apzīmējumu ... ir ražotas ...”.

| — | Ja izmanto dokumentu, kas nav rēķins vai rēķina pielikums (skatīt šā protokola 27. panta 5. punktu), vārda “rēķins” vietā jānorāda attiecīgā dokumenta nosaukums. |
| --- | --- |

—

Ja izmanto dokumentu, kas nav rēķins vai rēķina pielikums (skatīt šā protokola 27. panta 5. punktu), vārda “rēķins” vietā jānorāda attiecīgā dokumenta nosaukums.

(2)  Eiropas Savienība, Eiropas Savienības dalībvalsts, Gana, AZT vai cita ĀKK valsts, kas vismaz pagaidu kārtā ir piemērojusi EPN.

(3)  Visos gadījumos jāsniedz apraksts. Aprakstam jābūt izsmeļošam un pietiekami detalizētam, lai ļautu noteikt attiecīgo preču tarifa klasifikācijas numuru.

(4)  Muitas vērtības jānorāda tikai tad, ja tās prasītas.

(5)  Izcelsmes valsts jānorāda tikai tad, ja tā prasīta. Jānorāda tikai preferenciālas izcelsmes valsts.

(6)  Ja izcelsme nav preferenciāla, jānorāda šādi: “un tām [Eiropas Savienībā] [Eiropas Savienības dalībvalstī] [Ganā] [AZT] citā ĀKK partnervalstī, kas EPN ir piemērojusi vismaz pagaidu kārtā] ... ir veikta šāda apstrāde”; pievienot veiktās apstrādes aprakstu, ja šāda informācija tiek prasīta.

(7)  Vieta un datums.

(8)  Vārds, uzvārds un ieņemamais amats uzņēmumā.

(9)  Paraksts.

---

PROTOKOLA Nr. 1 VI PIELIKUMS

INFORMĀCIJAS SERTIFIKĀTS

1.

Šajā pielikumā iekļauto informācijas sertifikāta veidlapu izmanto un iespiež vienā vai vairākās oficiālajās valodās, kurās sastādīts nolīgums, un saskaņā ar eksportētājvalsts tiesību aktiem. Informācijas sertifikātus aizpilda vienā no šīm valodām; ja tos aizpilda rokrakstā, izmanto tinti un raksta ar drukātiem burtiem. Tiem ir iespiests vai ierakstīts kārtas numurs, pēc kura tos var identificēt.

2.

Informācijas sertifikāta izmērs ir A4 (210 × 297 mm); ir pieļaujama pielaide līdz plus 8 mm vai mīnus 5 mm garumā. Papīram jābūt baltam, rakstāmpapīra izmērā, bez mehāniskām koka šķiedrvielām un ar svaru ne mazāku par 65 g/m2.

3.

Valsts pārvaldes iestādes var paturēt tiesības pašas iespiest veidlapas vai ļaut tās iespiest apstiprinātās tipogrāfijās. Pēdējā minētajā gadījumā uz katras veidlapas jābūt norādei par šādu apstiprinājumu. Uz veidlapām jābūt tipogrāfijas nosaukumam un adresei vai zīmei, pēc kuras tipogrāfiju var identificēt.

| 1. | Piegādātājs (1) | INFORMĀCIJAS SERTIFIKĀTS |
| --- | --- | --- |
| lai vienkāršotu |
| PĀRVADĀJUMU SERTIFIKĀTA |
| izdošanu preferenciālai tirdzniecībai starp |
| 2. | Saņēmējs (1) | EIROPAS SAVIENĪBU
  un
  Ganu |
| 3. | Pārstrādātājs (1) | 4. Valsts, kurā veikta apstrāde vai pārstrāde |
| 6. | Importēšanas muitas iestāde (1) | 5. Dienesta vajadzībām |
| 7. | Importēšanas dokuments (2) |
| Veidlapa: ... | Nr. ... |
| Sērija ... |
| | Datums: |
| PRECES NOSŪTĪTAS GALAMĒRĶA VALSTĪM |
| 8. | Apzīmējumi, numuri, daudzums | 9. Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas | 10. Daudzums (3) |
| un iepakojumu veids | attiecīgais pozīcijas/apakšpozīcijas numurs (HS kods) |
| 11. Vērtība (4) |
| IZLIETOTĀS IMPORTĒTĀS PRECES |
| 12. | Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas | 13. Izcelsmes valsts | 14. Daudzums (3) | 15. Vērtība (2) (5) |
| 99 | pozīcijas/apakšpozīcijas numurs (HS kods) |
| 16. | Apstrādes vai pārstrādes veids |
| 17. | Piezīmes |
| 18. | MUITAS IESTĀDES VĪZA | 19. EKSPORTĒTĀJA DEKLARĀCIJA |
| Deklarācija apstiprināta | | Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā sertifikāta iekļautā |
| | | informācija ir precīza. |
| Dokuments . ... | | |
| Veidlapa: ...Nr. ... | | Vieta: ... Datums: |
| Muitas iestāde: ... | ... | |
| Datums: | | |
| | | |
| Oficiāls zīmogs | | |
| ...
  (Paraksts) | | ...
  (Paraksts) |

1.

Piegādātājs (1)

1

INFORMĀCIJAS SERTIFIKĀTS

lai vienkāršotu

PĀRVADĀJUMU SERTIFIKĀTA

izdošanu preferenciālai tirdzniecībai starp

2.

Saņēmējs (1)

1

EIROPAS SAVIENĪBU

un

Ganu

3.

Pārstrādātājs (1)

1

4. Valsts, kurā veikta apstrāde vai pārstrāde

6.

Importēšanas muitas iestāde (1)

1

5. Dienesta vajadzībām

7.

Importēšanas dokuments (2)

2

Veidlapa: ...

Nr. ...

Sērija ...

Image 1

PRECES NOSŪTĪTAS GALAMĒRĶA VALSTĪM

PRECES NOSŪTĪTAS GALAMĒRĶA VALSTĪM

8.

Apzīmējumi, numuri, daudzums

9. Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas

10. Daudzums (3)

3

un iepakojumu veids

attiecīgais pozīcijas/apakšpozīcijas numurs (HS kods)

11. Vērtība (4)

4

IZLIETOTĀS IMPORTĒTĀS PRECES

IZLIETOTĀS IMPORTĒTĀS PRECES

12.

Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas

13. Izcelsmes valsts

14. Daudzums (3)

3

15. Vērtība (2) (5)

(2) (5)

99

pozīcijas/apakšpozīcijas numurs (HS kods)

16.

Apstrādes vai pārstrādes veids

17.

Piezīmes

18.

MUITAS IESTĀDES VĪZA

MUITAS IESTĀDES VĪZA

19. EKSPORTĒTĀJA DEKLARĀCIJA

EKSPORTĒTĀJA DEKLARĀCIJA

Deklarācija apstiprināta

Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā sertifikāta iekļautā

informācija ir precīza.

Dokuments . ...

Veidlapa: ...Nr. ...

Image 2

Muitas iestāde: ...

...

Image 3

Oficiāls zīmogs

...

(Paraksts)

...

(Paraksts)

(1) (2) (3) (4) (5) Skatīt zemsvītras piezīmes lapas otrā pusē.

1

2

3

4

5

| PĀRBAUDES PIEPRASĪJUMS | PĀRBAUDES REZULTĀTI |
| --- | --- |
| Es, apakšā parakstījies muitas ierēdnis, pieprasu šā informācijas sertifikāta autentiskuma un pareizības pārbaudi. | Attiecīgā muitas ierēdņa veiktā pārbaude liecina, ka: |
| | |
| | a) šo informācijas sertifikātu izdevusi norādītā muitas iestāde un tajā ietvertā informācija ir pareiza (*). |
| | |
| | |
| | b) šis informācijas sertifikāts neatbilst autentiskuma un pareizības prasībām (skatīt pievienotās piezīmes) (*). |
| | |
| | |
| | |
| Vieta: ... Datums: ... | Vieta: ... Datums: ... |
| | |
| | |
| Oficiāls zīmogs | Oficiāls zīmogs |
| ... | ... |
| (Amatpersonas paraksts) | (Amatpersonas paraksts) |
| | |
| | |
| | (*) Nevajadzīgo svītrot. |

PĀRBAUDES PIEPRASĪJUMS

PĀRBAUDES PIEPRASĪJUMS

PĀRBAUDES REZULTĀTI

PĀRBAUDES REZULTĀTI

Es, apakšā parakstījies muitas ierēdnis, pieprasu šā informācijas sertifikāta autentiskuma un pareizības pārbaudi.

Attiecīgā muitas ierēdņa veiktā pārbaude liecina, ka:

a) šo informācijas sertifikātu izdevusi norādītā muitas iestāde un tajā ietvertā informācija ir pareiza (*).

(*)

b) šis informācijas sertifikāts neatbilst autentiskuma un pareizības prasībām (skatīt pievienotās piezīmes) (*).

(*)

Vieta: ... Datums: ...

Vieta: ... Datums: ...

Oficiāls zīmogs

Oficiāls zīmogs

Oficiāls zīmogs

Oficiāls zīmogs

...

...

...

...

(Amatpersonas paraksts)

(Amatpersonas paraksts)

(*) Nevajadzīgo svītrot.

*

SAVSTARPĒJA NORĀDE

| 1. | Personas vai uzņēmuma pilna adrese. |
| --- | --- |

1.

Personas vai uzņēmuma pilna adrese.

| 2. | Fakultatīva informācija. |
| --- | --- |

2.

Fakultatīva informācija.

| 3. | Kg, hl, m3 vai cita mērvienība. |
| --- | --- |

3.

Kg, hl, m3 vai cita mērvienība.

3

| 4. | Iesaiņojumu kopā ar tajā ietvertajām precēm uzskata par vienotu veselumu. Tomēr šis noteikums neattiecas uz iesaiņojumu, kas atšķiras no šāda ražojuma parastā iesaiņojuma un kam bez iesaiņojuma pielietojuma ir īpaša nemainīga vērtība. |
| --- | --- |

4.

Iesaiņojumu kopā ar tajā ietvertajām precēm uzskata par vienotu veselumu. Tomēr šis noteikums neattiecas uz iesaiņojumu, kas atšķiras no šāda ražojuma parastā iesaiņojuma un kam bez iesaiņojuma pielietojuma ir īpaša nemainīga vērtība.

| 5. | Vērtība ir jānorāda saskaņā ar izcelsmes noteikumiem. |
| --- | --- |

5.

Vērtība ir jānorāda saskaņā ar izcelsmes noteikumiem.

---

PROTOKOLA Nr. 1 VII PIELIKUMS

ATKĀPES PIETEIKUMA VEIDLAPA

| 1. Gatavā ražojuma komercapraksts
  1.1. Muitas klasifikācija (HS kods) | 2. Ikgadējais paredzamais uz Eiropas Savienību veiktā eksporta apjoms (svars, gab. skaits, metri vai cita vienība) |
| --- | --- |
| 3. Trešās valsts materiālu komercapraksts
  Muitas klasifikācija (HS kods) | 4. Ikgadējais paredzamais trešās valsts materiālu daudzums, kas jāizmanto |
| 5. Trešās valsts materiālu izcelsmes vērtība | 6. Gatavā ražojuma vērtība |
| 7. Trešās valsts materiālu izcelsme | 8. Pamatojums, kādēļ nevar izpildīt gatavā ražojuma izcelsmes noteikumu |
| 9. Tādu materiālu komercapraksts, kuru izcelsme ir 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās | 10. Tādu materiālu ikgadējais paredzamais daudzums, kuru izcelsme ir 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās |
| 11. Tādu materiālu vērtība, kuru izcelsme ir 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās | 12. Apstrāde vai pārstrāde (neiegūstot izcelsmes statusu) 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās |
| 13. Laikposms, uz kādu tiek pieprasīta atkāpe
  no ... līdz... | 14. Detalizēts Ganā veiktās apstrādes vai pārstrādes apraksts |
| 15. Attiecīgā(-o) uzņēmuma(-u) kapitāla struktūra | 16. Izdarīto/paredzēto ieguldījumu apjoms |
| 17. Nodarbinātais/plānotais personāls | 18. Ganā veiktās apstrādes vai pārstrādes pievienotā vērtība
  18.1. Darbaspēks:
  18.2. Pieskaitāmās izmaksas:
  18.3. Cits: |
| 19. Pārējie iespējamie izejmateriālu piegādes avoti | 20. Iespējamas norises, kuras ļautu izvairīties no atkāpes izmantošanas |
| 21. Piezīmes | |
| PIEZĪMES







  1. | Ja veidlapas ailēs nevar ierakstīt visu vajadzīgo informāciju, veidlapai var pievienot papildu lapas. Šajā gadījumā attiecīgajā ailē ieraksta vārdus “skatīt pielikumu”. |

1. Gatavā ražojuma komercapraksts

1.1. Muitas klasifikācija (HS kods)

2. Ikgadējais paredzamais uz Eiropas Savienību veiktā eksporta apjoms (svars, gab. skaits, metri vai cita vienība)

3. Trešās valsts materiālu komercapraksts

Muitas klasifikācija (HS kods)

4. Ikgadējais paredzamais trešās valsts materiālu daudzums, kas jāizmanto

5. Trešās valsts materiālu izcelsmes vērtība

6. Gatavā ražojuma vērtība

7. Trešās valsts materiālu izcelsme

8. Pamatojums, kādēļ nevar izpildīt gatavā ražojuma izcelsmes noteikumu

9. Tādu materiālu komercapraksts, kuru izcelsme ir 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās

10. Tādu materiālu ikgadējais paredzamais daudzums, kuru izcelsme ir 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās

11. Tādu materiālu vērtība, kuru izcelsme ir 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās

12. Apstrāde vai pārstrāde (neiegūstot izcelsmes statusu) 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās

13. Laikposms, uz kādu tiek pieprasīta atkāpe

no ... līdz...

14. Detalizēts Ganā veiktās apstrādes vai pārstrādes apraksts

15. Attiecīgā(-o) uzņēmuma(-u) kapitāla struktūra

16. Izdarīto/paredzēto ieguldījumu apjoms

17. Nodarbinātais/plānotais personāls

18. Ganā veiktās apstrādes vai pārstrādes pievienotā vērtība

18.1. Darbaspēks:

18.2. Pieskaitāmās izmaksas:

18.3. Cits:

19. Pārējie iespējamie izejmateriālu piegādes avoti

20. Iespējamas norises, kuras ļautu izvairīties no atkāpes izmantošanas

21. Piezīmes

PIEZĪMES

1.

Ja veidlapas ailēs nevar ierakstīt visu vajadzīgo informāciju, veidlapai var pievienot papildu lapas. Šajā gadījumā attiecīgajā ailē ieraksta vārdus “skatīt pielikumu”.

| 2. | Ja iespējams, paraugus vai cita veida gatavo ražojumu un materiālus aprakstošus dokumentus (attēlus, rasējumus, katalogus utt.) pievieno veidlapai. |
| --- | --- |

2.

Ja iespējams, paraugus vai cita veida gatavo ražojumu un materiālus aprakstošus dokumentus (attēlus, rasējumus, katalogus utt.) pievieno veidlapai.

| 3. | Veidlapu aizpilda par katru ražojumu, uz kuru attiecas pieteikums. |
| --- | --- |

3.

Veidlapu aizpilda par katru ražojumu, uz kuru attiecas pieteikums.

3., 4., 5., 7. aile.‚Trešā valsts” ir jebkura šā protokola 7. pantā neminētā valsts.

| 12. | aile.Ja trešās valsts materiāli ir apstrādāti vai pārstrādāti šā protokola 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās bez izcelsmes iegūšanas, pirms turpmākas pārstrādes Ganā, kura pieprasa atkāpi, jānorāda apstrāde vai pārstrāde, kas veikta šā protokola 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās. |
| --- | --- |

12.

aile.Ja trešās valsts materiāli ir apstrādāti vai pārstrādāti šā protokola 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās bez izcelsmes iegūšanas, pirms turpmākas pārstrādes Ganā, kura pieprasa atkāpi, jānorāda apstrāde vai pārstrāde, kas veikta šā protokola 7. pantā minētajās valstīs vai teritorijās.

| 13. | aile.Norādīt datumus, kas atbilst tā perioda sākuma un beigu datumam, kura laikā saskaņā ar šo atkāpi var izdot pārvadājumu sertifikātus EUR.1. |
| --- | --- |

13.

aile.Norādīt datumus, kas atbilst tā perioda sākuma un beigu datumam, kura laikā saskaņā ar šo atkāpi var izdot pārvadājumu sertifikātus EUR.1.

| 18. | aile.Norādīt pievienotās vērtības apjomu procentos no izstrādājuma ražotāja cenas vai summu no vienības cenas, kas atbilst pievienotajai vērtībai naudas izteiksmē. |
| --- | --- |

18.

aile.Norādīt pievienotās vērtības apjomu procentos no izstrādājuma ražotāja cenas vai summu no vienības cenas, kas atbilst pievienotajai vērtībai naudas izteiksmē.

| 19. | aile.Ja pastāv alternatīvi materiālu avoti, šajā ailē norādīt, kādi tie ir un, ja iespējams, izmaksu veida iemeslus vai citus iemeslus, kādēļ tos neizmanto. |
| --- | --- |

19.

aile.Ja pastāv alternatīvi materiālu avoti, šajā ailē norādīt, kādi tie ir un, ja iespējams, izmaksu veida iemeslus vai citus iemeslus, kādēļ tos neizmanto.

| 20. | aile.Norādīt citas iespējamās ieguldījumu vai piegādātāju atšķirības, kuru dēļ atkāpe nepieciešama tikai noteiktu laiku. |
| --- | --- |

20.

aile.Norādīt citas iespējamās ieguldījumu vai piegādātāju atšķirības, kuru dēļ atkāpe nepieciešama tikai noteiktu laiku.

---

PROTOKOLA Nr. 1 VIII PIELIKUMS

AIZJŪRAS ZEMES UN TERITORIJAS

Šajā protokolā “aizjūras zemes un teritorijas” ir zemes un teritorijas, kas minētas Līguma par Eiropas Savienības darbību II pielikumā un ir uzskaitītas turpmāk:

(Šis saraksts neskar šo valstu un teritoriju statusu vai to statusa izmaiņas nākotnē.)

1.

| — | Grenlande. |
| --- | --- |

—

Grenlande.

2.

| — | Jaunkaledonija un piederīgās teritorijas, |
| --- | --- |

—

Jaunkaledonija un piederīgās teritorijas,

| — | Franču Polinēzija, |
| --- | --- |

—

Franču Polinēzija,

| — | Senpjēra un Mikelona, |
| --- | --- |

—

Senpjēra un Mikelona,

| — | Senbartelmī, |
| --- | --- |

—

Senbartelmī,

| — | Francijas Dienvidu un Antarktikas teritorijas, |
| --- | --- |

—

Francijas Dienvidu un Antarktikas teritorijas,

| — | Volisa un Futunas salas. |
| --- | --- |

—

Volisa un Futunas salas.

3.

| — | Aruba, |
| --- | --- |

—

Aruba,

| — | Bonēra, |
| --- | --- |

—

Bonēra,

| — | Kirasao, |
| --- | --- |

—

Kirasao,

| — | Saba, |
| --- | --- |

—

Saba,

| — | Senteistāzija, |
| --- | --- |

—

Senteistāzija,

| — | Sentmartēna. |
| --- | --- |

—

Sentmartēna.

4.

| — | Angilja, |
| --- | --- |

—

Angilja,

| — | Bermudu salas, |
| --- | --- |

—

Bermudu salas,

| — | Kaimanu salas, |
| --- | --- |

—

Kaimanu salas,

| — | Folklendas salas, |
| --- | --- |

—

Folklendas salas,

| — | Dienviddžordžija un Dienvidsendviču salas, |
| --- | --- |

—

Dienviddžordžija un Dienvidsendviču salas,

| — | Montserrata, |
| --- | --- |

—

Montserrata,

| — | Pitkērna, |
| --- | --- |

—

Pitkērna,

| — | Sv. Helēnas sala un piederīgās teritorijas, |
| --- | --- |

—

Sv. Helēnas sala un piederīgās teritorijas,

| — | Britu Antarktikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Britu Antarktikas teritorija,

| — | Britu Indijas okeāna teritorija, |
| --- | --- |

—

Britu Indijas okeāna teritorija,

| — | Tērksas un Kaikosas salas, |
| --- | --- |

—

Tērksas un Kaikosas salas,

| — | Britu Virdžīnu salas. |
| --- | --- |

—

Britu Virdžīnu salas.

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA

attiecībā uz Andoras Firstisti

| 1. | Andoras Firstistes izcelsmes ražojumus, kas atbilst Harmonizētās sistēmas 25.–97. nodaļā minētajiem, Gana uzskata par Eiropas Savienības izcelsmes ražojumiem šā nolīguma nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Andoras Firstistes izcelsmes ražojumus, kas atbilst Harmonizētās sistēmas 25.–97. nodaļā minētajiem, Gana uzskata par Eiropas Savienības izcelsmes ražojumiem šā nolīguma nozīmē.

| 2. | Protokolu Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm piemēro mutatis mutandis, lai noteiktu iepriekš minēto ražojumu izcelsmes statusu. |
| --- | --- |

2.

Protokolu Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm piemēro mutatis mutandis, lai noteiktu iepriekš minēto ražojumu izcelsmes statusu.

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA

ATTIECĪBĀ UZ SANMARĪNO REPUBLIKU

| 1. | Sanmarīno Republikas izcelsmes ražojumus Gana uzskata par Eiropas Savienības izcelsmes ražojumiem šā nolīguma nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Sanmarīno Republikas izcelsmes ražojumus Gana uzskata par Eiropas Savienības izcelsmes ražojumiem šā nolīguma nozīmē.

| 2. | Protokolu Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm piemēro mutatis mutandis, lai noteiktu iepriekš minēto ražojumu izcelsmes statusu. |
| --- | --- |

2.

Protokolu Nr. 1 par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm piemēro mutatis mutandis, lai noteiktu iepriekš minēto ražojumu izcelsmes statusu.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/152 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/152

---

PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2019/2209

(2019. gada 16. decembris),

ar ko groza Padomes reglamentu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 240. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ja Padomei jāpieņem akts ar kvalificētu balsu vairākumu, ir jāpārbauda, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, aptver vismaz 65 % no Savienības iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Ja Padomei jāpieņem akts ar kvalificētu balsu vairākumu, ir jāpārbauda, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, aptver vismaz 65 % no Savienības iedzīvotājiem.

| (2) | Minētie procenti tiek aprēķināti saskaņā ar iedzīvotāju skaita rādītājiem, kuri noteikti Padomes reglamenta (“reglaments”) (1) III pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Minētie procenti tiek aprēķināti saskaņā ar iedzīvotāju skaita rādītājiem, kuri noteikti Padomes reglamenta (“reglaments”) (1) III pielikumā.

| (3) | Reglamenta 11. panta 6. punktā ir paredzēts, ka Padomei saskaņā ar informāciju, kas Eiropas Savienības Statistikas birojam pieejama iepriekšējā gada 30. septembrī, ir jāpielāgo minētajā pielikumā noteiktos skaitļus, šādam pielāgojumam stājoties spēkā katra gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(3)

Reglamenta 11. panta 6. punktā ir paredzēts, ka Padomei saskaņā ar informāciju, kas Eiropas Savienības Statistikas birojam pieejama iepriekšējā gada 30. septembrī, ir jāpielāgo minētajā pielikumā noteiktos skaitļus, šādam pielāgojumam stājoties spēkā katra gada 1. janvārī.

| (4) | Ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības, reglamenta III pielikumā vajadzētu būt ietvertiem arī skaitļiem, kuri piemērojami no nākamās dienas pēc tās, kad Līgumi vairs nebūs saistoši Apvienotajai Karalistei. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības, reglamenta III pielikumā vajadzētu būt ietvertiem arī skaitļiem, kuri piemērojami no nākamās dienas pēc tās, kad Līgumi vairs nebūs saistoši Apvienotajai Karalistei.

| (5) | Tādēļ reglaments būtu attiecīgi jāgroza 2020. gadam. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ reglaments būtu attiecīgi jāgroza 2020. gadam.

| (6) | Saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu Līguma par Eiropas Savienības darbību 240. pants attiecas arī uz Eiropas Atomenerģijas kopienu, |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu Līguma par Eiropas Savienības darbību 240. pants attiecas arī uz Eiropas Atomenerģijas kopienu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Reglamenta III pielikumu aizstāj ar šādu:

“III PIELIKUMS

Savienības iedzīvotāju skaita un katras dalībvalsts iedzīvotāju skaita rādītāji, lai piemērotu noteikumus par kvalificēta vairākuma balsošanu Padomē

1.

| Dalībvalsts | Iedzīvotāju kopskaits | Procentuālais lielums no Savienības iedzīvotāju skaita (%) |
| --- | --- | --- |
| Vācija | 82 940 663 | 16,13 |
| Francija | 67 028 048 | 13,04 |
| Apvienotā Karaliste | 66 647 112 | 12,96 |
| Itālija | 61 068 437 | 11,88 |
| Spānija | 46 934 632 | 9,13 |
| Polija | 37 972 812 | 7,39 |
| Rumānija | 19 405 156 | 3,77 |
| Nīderlande | 17 423 013 | 3,39 |
| Beļģija | 11 467 923 | 2,23 |
| Grieķija | 10 722 287 | 2,09 |
| Čehija | 10 528 984 | 2,05 |
| Portugāle | 10 276 617 | 2,00 |
| Zviedrija | 10 243 000 | 1,99 |
| Ungārija | 9 772 756 | 1,90 |
| Austrija | 8 842 000 | 1,72 |
| Bulgārija | 7 000 039 | 1,36 |
| Dānija | 5 799 763 | 1,13 |
| Somija | 5 512 119 | 1,07 |
| Slovākija | 5 450 421 | 1,06 |
| Īrija | 4 904 240 | 0,95 |
| Horvātija | 4 076 246 | 0,79 |
| Lietuva | 2 794 184 | 0,54 |
| Slovēnija | 2 080 908 | 0,40 |
| Latvija | 1 919 968 | 0,37 |
| Igaunija | 1 324 820 | 0,26 |
| Kipra | 875 898 | 0,17 |
| Luksemburga | 612 179 | 0,12 |
| Malta | 493 559 | 0,10 |
| ES 28 | 514 117 784 | |
| Slieksnis (65 %) | 334 176 560 | |

Dalībvalsts

Iedzīvotāju kopskaits

Procentuālais lielums no Savienības iedzīvotāju skaita (%)

Vācija

82 940 663

16,13

Francija

67 028 048

13,04

Apvienotā Karaliste

66 647 112

12,96

Itālija

61 068 437

11,88

Spānija

46 934 632

9,13

Polija

37 972 812

7,39

Rumānija

19 405 156

3,77

Nīderlande

17 423 013

3,39

Beļģija

11 467 923

2,23

Grieķija

10 722 287

2,09

Čehija

10 528 984

2,05

Portugāle

10 276 617

2,00

Zviedrija

10 243 000

1,99

Ungārija

9 772 756

1,90

Austrija

8 842 000

1,72

Bulgārija

7 000 039

1,36

Dānija

5 799 763

1,13

Somija

5 512 119

1,07

Slovākija

5 450 421

1,06

Īrija

4 904 240

0,95

Horvātija

4 076 246

0,79

Lietuva

2 794 184

0,54

Slovēnija

2 080 908

0,40

Latvija

1 919 968

0,37

Igaunija

1 324 820

0,26

Kipra

875 898

0,17

Luksemburga

612 179

0,12

Malta

493 559

0,10

ES 28

514 117 784

Slieksnis (65 %)

334 176 560

2.

| Dalībvalsts | Iedzīvotāju kopskaits | Procentuālais lielums no Savienības iedzīvotāju skaita (%) |
| --- | --- | --- |
| Vācija | 82 940 663 | 18,54 |
| Francija | 67 028 048 | 14,98 |
| Itālija | 61 068 437 | 13,65 |
| Spānija | 46 934 632 | 10,49 |
| Polija | 37 972 812 | 8,49 |
| Rumānija | 19 405 156 | 4,34 |
| Nīderlande | 17 423 013 | 3,89 |
| Beļģija | 11 467 923 | 2,56 |
| Grieķija | 10 722 287 | 2,40 |
| Čehija | 10 528 984 | 2,35 |
| Portugāle | 10 276 617 | 2,30 |
| Zviedrija | 10 243 000 | 2,29 |
| Ungārija | 9 772 756 | 2,18 |
| Austrija | 8 842 000 | 1,98 |
| Bulgārija | 7 000 039 | 1,56 |
| Dānija | 5 799 763 | 1,30 |
| Somija | 5 512 119 | 1,23 |
| Slovākija | 5 450 421 | 1,22 |
| Īrija | 4 904 240 | 1,10 |
| Horvātija | 4 076 246 | 0,91 |
| Lietuva | 2 794 184 | 0,62 |
| Slovēnija | 2 080 908 | 0,47 |
| Latvija | 1 919 968 | 0,43 |
| Igaunija | 1 324 820 | 0,30 |
| Kipra | 875 898 | 0,20 |
| Luksemburga | 612 179 | 0,14 |
| Malta | 493 559 | 0,11”. |
| ES 27 | 447 470 672 | |
| Slieksnis (65 %) | 290 855 937 | |

Dalībvalsts

Iedzīvotāju kopskaits

Procentuālais lielums no Savienības iedzīvotāju skaita (%)

Vācija

82 940 663

18,54

Francija

67 028 048

14,98

Itālija

61 068 437

13,65

Spānija

46 934 632

10,49

Polija

37 972 812

8,49

Rumānija

19 405 156

4,34

Nīderlande

17 423 013

3,89

Beļģija

11 467 923

2,56

Grieķija

10 722 287

2,40

Čehija

10 528 984

2,35

Portugāle

10 276 617

2,30

Zviedrija

10 243 000

2,29

Ungārija

9 772 756

2,18

Austrija

8 842 000

1,98

Bulgārija

7 000 039

1,56

Dānija

5 799 763

1,30

Somija

5 512 119

1,23

Slovākija

5 450 421

1,22

Īrija

4 904 240

1,10

Horvātija

4 076 246

0,91

Lietuva

2 794 184

0,62

Slovēnija

2 080 908

0,47

Latvija

1 919 968

0,43

Igaunija

1 324 820

0,30

Kipra

875 898

0,20

Luksemburga

612 179

0,14

Malta

493 559

0,11”.

ES 27

447 470 672

Slieksnis (65 %)

290 855 937

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

J. LEPPÄ

---

(1)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).

1

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/155 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/155

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2210

(2019. gada 19. decembris),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/677/ES, ar ko Luksemburgai atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 285. pantu dalībvalstis, kuras nav izmantojušas izvēles iespēju, kas paredzēta Padomes Otrās direktīvas 67/228/EEK (2) 14. pantā, var atbrīvot no pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”) tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par 5 000 EUR vai līdzvērtīgu summu valsts valūtā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 285. pantu dalībvalstis, kuras nav izmantojušas izvēles iespēju, kas paredzēta Padomes Otrās direktīvas 67/228/EEK (2) 14. pantā, var atbrīvot no pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”) tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par 5 000 EUR vai līdzvērtīgu summu valsts valūtā.

| (2) | Ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2013/677/ES (3) Luksemburgai tiek atļauts piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 285. panta (“atkāpes pasākums”), atbrīvot no PVN nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par 25 000 EUR. Atkāpes pasākums tika atļauts līdz 2016. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2013/677/ES (3) Luksemburgai tiek atļauts piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 285. panta (“atkāpes pasākums”), atbrīvot no PVN nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par 25 000 EUR. Atkāpes pasākums tika atļauts līdz 2016. gada 31. decembrim.

| (3) | Īstenošanas lēmums 2013/677/ES tika grozīts ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/319 (4), lai atļautu Luksemburgai atbrīvot no PVN nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par 30 000 EUR. Minēto atļauju piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kad stājas spēkā direktīva, ar ko groza Direktīvas 2006/112/EK 281.–294. pantu par īpašu režīmu mazajiem uzņēmumiem, atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk. Šāda direktīva vēl nav pieņemta. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas lēmums 2013/677/ES tika grozīts ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/319 (4), lai atļautu Luksemburgai atbrīvot no PVN nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par 30 000 EUR. Minēto atļauju piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kad stājas spēkā direktīva, ar ko groza Direktīvas 2006/112/EK 281.–294. pantu par īpašu režīmu mazajiem uzņēmumiem, atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk. Šāda direktīva vēl nav pieņemta.

| (4) | Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2019. gada 2. maijā, Luksemburga lūdza atļauju turpināt piemērot atkāpes pasākumu pēc 2019. gada 31. decembra un vienlaikus palielināt robežvērtību no 30 000 EUR līdz 35 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2019. gada 2. maijā, Luksemburga lūdza atļauju turpināt piemērot atkāpes pasākumu pēc 2019. gada 31. decembra un vienlaikus palielināt robežvērtību no 30 000 EUR līdz 35 000 EUR.

| (5) | Ar 2019. gada 21. jūnija vēstuli Komisija saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu informēja pārējās dalībvalstis par Luksemburgas pieprasījumu. Komisija ar 2019. gada 24. jūnija vēstuli paziņoja Luksemburgai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga, lai izvērtētu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2019. gada 21. jūnija vēstuli Komisija saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu informēja pārējās dalībvalstis par Luksemburgas pieprasījumu. Komisija ar 2019. gada 24. jūnija vēstuli paziņoja Luksemburgai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga, lai izvērtētu pieprasījumu.

| (6) | Saskaņā ar Luksemburgas sniegto informāciju atkāpes pasākuma iemesli lielā mērā paliek nemainīgi. Atkāpes pasākums samazina administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas gan maziem uzņēmumiem, gan nodokļu iestādēm, un tādējādi tas palīdz vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru. Luksemburga lēš, ka atbrīvojuma robežvērtības paaugstināšana līdz 35 000 EUR varētu ietekmēt 1106 nodokļa maksātājus, kas atbilst 1,5 % nodokļa maksātāju, kuri 2017. gadā bija reģistrēti kā PVN maksātāji Luksemburgā. Šāds robežvērtības palielinājums tādējādi vēl vairāk samazinātu administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas un palīdzētu vienkāršot nodokļu iekasēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Luksemburgas sniegto informāciju atkāpes pasākuma iemesli lielā mērā paliek nemainīgi. Atkāpes pasākums samazina administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas gan maziem uzņēmumiem, gan nodokļu iestādēm, un tādējādi tas palīdz vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru. Luksemburga lēš, ka atbrīvojuma robežvērtības paaugstināšana līdz 35 000 EUR varētu ietekmēt 1106 nodokļa maksātājus, kas atbilst 1,5 % nodokļa maksātāju, kuri 2017. gadā bija reģistrēti kā PVN maksātāji Luksemburgā. Šāds robežvērtības palielinājums tādējādi vēl vairāk samazinātu administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas un palīdzētu vienkāršot nodokļu iekasēšanas procedūru.

| (7) | Nodokļa maksātājiem šis atkāpes pasākums ir un paliks fakultatīvs. Nodokļa maksātāji joprojām varēs izvēlēties parasto PVN režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 290. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Nodokļa maksātājiem šis atkāpes pasākums ir un paliks fakultatīvs. Nodokļa maksātāji joprojām varēs izvēlēties parasto PVN režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 290. pantu.

| (8) | Saskaņā ar Luksemburgas sniegto informāciju atkāpes pasākumam ar palielinātu robežvērtību būs tikai maznozīmīga ietekme uz PVN ieņēmumu kopējo summu, kas galapatēriņa posmā iekasēta Luksemburgā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Luksemburgas sniegto informāciju atkāpes pasākumam ar palielinātu robežvērtību būs tikai maznozīmīga ietekme uz PVN ieņēmumu kopējo summu, kas galapatēriņa posmā iekasēta Luksemburgā.

| (9) | Atkāpes pasākumam ar palielinātu robežvērtību nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN, jo Luksemburga veiks kompensācijas aprēķinu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (5) 6. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Atkāpes pasākumam ar palielinātu robežvērtību nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN, jo Luksemburga veiks kompensācijas aprēķinu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (5) 6. pantu.

| (10) | Ņemot vērā atkāpes pasākuma iespējamo pozitīvo ietekmi, samazinot administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas mazajiem uzņēmumiem un nodokļu iestādēm, kā arī to, ka tam nav būtiskas ietekmes uz kopējiem PVN ieņēmumiem, būtu jāatļauj Luksemburgai turpināt piemērot atkāpes pasākumu nākamajā laikposmā un minētajā laikposmā palielināt robežvērtību līdz 35 000 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā atkāpes pasākuma iespējamo pozitīvo ietekmi, samazinot administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas mazajiem uzņēmumiem un nodokļu iestādēm, kā arī to, ka tam nav būtiskas ietekmes uz kopējiem PVN ieņēmumiem, būtu jāatļauj Luksemburgai turpināt piemērot atkāpes pasākumu nākamajā laikposmā un minētajā laikposmā palielināt robežvērtību līdz 35 000 EUR.

| (11) | Atkāpes pasākuma pagarinājumam vajadzētu būt ierobežotam laikā. Laika ierobežojumam vajadzētu būt pietiekamam, lai varētu novērtēt robežvērtības efektivitāti un piemērotību. Tādēļ ir lietderīgi atļaut Luksemburgai turpināt piemērot atkāpes pasākumu līdz 2022. gada 31. decembrim. Tomēr, ja direktīva, ar ko groza Direktīvas 2006/112/EK 281.–294. pantu par īpašu režīmu mazajiem uzņēmumiem, tiek pieņemta, un datums, no kura jāpiemēro valsts noteikumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu šādas direktīvas prasības, ir pirms 2022. gada 31. decembra, tad, sākot piemērot minētos valsts noteikumus, būtu jāpārtrauc piemērot atkāpes pasākumu. |
| --- | --- |

(11)

Atkāpes pasākuma pagarinājumam vajadzētu būt ierobežotam laikā. Laika ierobežojumam vajadzētu būt pietiekamam, lai varētu novērtēt robežvērtības efektivitāti un piemērotību. Tādēļ ir lietderīgi atļaut Luksemburgai turpināt piemērot atkāpes pasākumu līdz 2022. gada 31. decembrim. Tomēr, ja direktīva, ar ko groza Direktīvas 2006/112/EK 281.–294. pantu par īpašu režīmu mazajiem uzņēmumiem, tiek pieņemta, un datums, no kura jāpiemēro valsts noteikumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu šādas direktīvas prasības, ir pirms 2022. gada 31. decembra, tad, sākot piemērot minētos valsts noteikumus, būtu jāpārtrauc piemērot atkāpes pasākumu.

| (12) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmums 2013/677/ES, |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmums 2013/677/ES,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2013/677/ES 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem:

“1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 285. panta, Luksemburgai ir atļauts atbrīvot no PVN nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par 35 000 EUR.

2. pants

Šo lēmumu piemēro līdz vienam no diviem turpmāk minētajiem datumiem, kurš iestājas ātrāk:

| a) | 2022. gada 31. decembris; |
| --- | --- |

a)

2022. gada 31. decembris;

| b) | datums, no kura dalībvalstīm ir jāpiemēro valsts noteikumi, kas tām ir jāpieņem gadījumā, ja tiek pieņemta direktīva, ar kuru groza Direktīvas 2006/112/EK 281.–294. pantu par īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem.”. |
| --- | --- |

b)

datums, no kura dalībvalstīm ir jāpiemēro valsts noteikumi, kas tām ir jāpieņem gadījumā, ja tiek pieņemta direktīva, ar kuru groza Direktīvas 2006/112/EK 281.–294. pantu par īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem.”.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

Šo lēmumu piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Luksemburgas Lielhercogistei.

Briselē, 2019. gada 19. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. MIKKONEN

---

(1)  
  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Otrā direktīva 67/228/EEK (1967. gada 11. aprīlis) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopējās pievienotās vērtības nodokļu sistēmas struktūra un piemērošanas kārtība (OV 71, 14.4.1967., 1303. lpp.).

2

(3)  Padomes Īstenošanas lēmums 2013/677/ES (2013. gada 15. novembris), ar ko Luksemburgai atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 316, 27.11.2013., 33. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/319 (2017. gada 21. februāris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/677/ES, ar ko Luksemburgai atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 47, 24.2.2017., 7. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (1989. gada 29. maijs) par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.).

5

Euratom

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/157

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2211

(2019. gada 19. decembris),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/2031, ar ko uz ierobežotu laikposmu nosaka, ka tiesiskais regulējums, ko piemēro centrālajiem darījumu partneriem Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē, ir līdzvērtīgs saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 25. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2031 (2) ir jāpiemēro no nākamās dienas pēc tam, kad Līgumi vairs nav piemērojami Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā, ja vien līdz minētajai dienai nav stājies spēkā izstāšanās līgums. Tajā paredzēts, ka tas zaudē spēku 2020. gada 30. martā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2031 (2) ir jāpiemēro no nākamās dienas pēc tam, kad Līgumi vairs nav piemērojami Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā, ja vien līdz minētajai dienai nav stājies spēkā izstāšanās līgums. Tajā paredzēts, ka tas zaudē spēku 2020. gada 30. martā.

| (2) | Eiropadome 2019. gada 29. oktobrī, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, pieņēma Lēmumu (ES) 2019/1810 (3), ar ko Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 3. punktā paredzēto laikposmu pagarina līdz 2020. gada 31. janvārim. Minētā turpmākā pagarinājuma dēļ Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/2031 piemērošanas periods nebūtu pietiekami ilgs, lai tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, nodrošinātu nepieciešamo juridisko noteiktību un paredzamību gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstātos no Savienības bez līguma. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2019. gada 29. oktobrī, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, pieņēma Lēmumu (ES) 2019/1810 (3), ar ko Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 3. punktā paredzēto laikposmu pagarina līdz 2020. gada 31. janvārim. Minētā turpmākā pagarinājuma dēļ Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/2031 piemērošanas periods nebūtu pietiekami ilgs, lai tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, nodrošinātu nepieciešamo juridisko noteiktību un paredzamību gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstātos no Savienības bez līguma.

| (3) | 2018. gada 31. decembrī neizpildīto ārpusbiržas atvasināto instrumentu nosacītā summa visā pasaulē pārsniedza 500 triljonus EUR, no kuriem procentu likmju atvasinātie instrumenti veido vairāk nekā 75 %, bet ārvalstu valūtas atvasinātie instrumenti – gandrīz 20 %. Aptuveni 30 % no visiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem ir denominēti euro un citās Savienības valūtās. Ārpusbiržas atvasināto instrumentu centralizētas tīrvērtes tirgus ir ļoti koncentrēts, jo īpaši euro denominētu ārpusbiržas procentu likmju atvasināto instrumentu centralizētas tīrvērtes tirgus, no kura vairāk nekā 90 % tīrvērti veic vienā centrālajā darījumu partnerī (CCP), kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē. 2017. gadā 97 % euro denominēto ārpusbiržas procentu likmju atvasināto instrumentu tika veikta tīrvērte minētajā CCP, kas uzsver, ka tirgus dalībnieki veic pasākumus, lai sagatavotos Apvienotās Karalistes izstāšanās brīdim. |
| --- | --- |

(3)

2018. gada 31. decembrī neizpildīto ārpusbiržas atvasināto instrumentu nosacītā summa visā pasaulē pārsniedza 500 triljonus EUR, no kuriem procentu likmju atvasinātie instrumenti veido vairāk nekā 75 %, bet ārvalstu valūtas atvasinātie instrumenti – gandrīz 20 %. Aptuveni 30 % no visiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem ir denominēti euro un citās Savienības valūtās. Ārpusbiržas atvasināto instrumentu centralizētas tīrvērtes tirgus ir ļoti koncentrēts, jo īpaši euro denominētu ārpusbiržas procentu likmju atvasināto instrumentu centralizētas tīrvērtes tirgus, no kura vairāk nekā 90 % tīrvērti veic vienā centrālajā darījumu partnerī (CCP), kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē. 2017. gadā 97 % euro denominēto ārpusbiržas procentu likmju atvasināto instrumentu tika veikta tīrvērte minētajā CCP, kas uzsver, ka tirgus dalībnieki veic pasākumus, lai sagatavotos Apvienotās Karalistes izstāšanās brīdim.

| (4) | Tomēr Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/2031 pamatā esošie iemesli joprojām pastāv. Jo īpaši joprojām pastāv potenciālie riski attiecībā uz Savienības un tās dalībvalstu finanšu stabilitāti gadījumā, ja izstāšanās notiek bez līguma, un, visticamāk, tie saglabāsies arī pēc 2020. gada 30. marta. Turklāt tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, ir vajadzīga juridiskā noteiktība un paredzamība pietiekami ilgu laikposmu pēc Apvienotās Karalistes iespējamās izstāšanās no Savienības bez līguma. Tomēr joprojām pastāv arī iemesli minētā lēmuma ierobežotajam termiņam, jo īpaši attiecībā uz nenoteiktību saistībā ar turpmākajām attiecībām starp Apvienoto Karalisti un Savienību, kā arī iespējamo ietekmi uz Savienības un tās dalībvalstu finanšu stabilitāti un uz vienotā tirgus integritāti. Tāpēc Īstenošanas lēmumam (ES) 2018/2031 būtu jāpaliek ar ierobežotu termiņu. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/2031 pamatā esošie iemesli joprojām pastāv. Jo īpaši joprojām pastāv potenciālie riski attiecībā uz Savienības un tās dalībvalstu finanšu stabilitāti gadījumā, ja izstāšanās notiek bez līguma, un, visticamāk, tie saglabāsies arī pēc 2020. gada 30. marta. Turklāt tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, ir vajadzīga juridiskā noteiktība un paredzamība pietiekami ilgu laikposmu pēc Apvienotās Karalistes iespējamās izstāšanās no Savienības bez līguma. Tomēr joprojām pastāv arī iemesli minētā lēmuma ierobežotajam termiņam, jo īpaši attiecībā uz nenoteiktību saistībā ar turpmākajām attiecībām starp Apvienoto Karalisti un Savienību, kā arī iespējamo ietekmi uz Savienības un tās dalībvalstu finanšu stabilitāti un uz vienotā tirgus integritāti. Tāpēc Īstenošanas lēmumam (ES) 2018/2031 būtu jāpaliek ar ierobežotu termiņu.

| (5) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2031 būtu jāgroza, lai paredzētu viena gada piemērošanas periodu. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2031 būtu jāgroza, lai paredzētu viena gada piemērošanas periodu.

| (6) | Komisija turpinās uzraudzīt, vai Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/2031 pamatā esošie nosacījumi joprojām ir izpildīti minētā īstenošanas lēmuma piemērošanas laikā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija turpinās uzraudzīt, vai Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/2031 pamatā esošie nosacījumi joprojām ir izpildīti minētā īstenošanas lēmuma piemērošanas laikā.

| (7) | Turklāt, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtos Regulas (ES) Nr. 648/2012 grozījumus, kas būs stājušies spēkā pirms šā lēmuma piemērošanas beigām, jebkurā iespējamā turpmākā lēmumā tiks ņemti vērā finanšu tirgus apstākļi un norises, kā arī tīrvērtes dalībnieku un klientu, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, pakļautība koncentrācijas riskam, ko rada CCP, kuri veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē. Ja šāds riska darījums tiek uzskatīts par tādu, kas kaitē Savienības finanšu stabilitātei, jebkura iespējama turpmāka lēmuma mērķis varētu būt mazināt sistēmisko risku Savienībai, ierobežojot minēto tīrvērtes dalībnieku un klientu piekļuvi konkrētiem produktiem, darbībām vai pakalpojumiem, ko sniedz CCP, kuri veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē. Šajā nolūkā Komisija plāno darīt zināmu savu nodomu vēlākais sešus mēnešus pirms termiņa beigām. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtos Regulas (ES) Nr. 648/2012 grozījumus, kas būs stājušies spēkā pirms šā lēmuma piemērošanas beigām, jebkurā iespējamā turpmākā lēmumā tiks ņemti vērā finanšu tirgus apstākļi un norises, kā arī tīrvērtes dalībnieku un klientu, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, pakļautība koncentrācijas riskam, ko rada CCP, kuri veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē. Ja šāds riska darījums tiek uzskatīts par tādu, kas kaitē Savienības finanšu stabilitātei, jebkura iespējama turpmāka lēmuma mērķis varētu būt mazināt sistēmisko risku Savienībai, ierobežojot minēto tīrvērtes dalībnieku un klientu piekļuvi konkrētiem produktiem, darbībām vai pakalpojumiem, ko sniedz CCP, kuri veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē. Šajā nolūkā Komisija plāno darīt zināmu savu nodomu vēlākais sešus mēnešus pirms termiņa beigām.

| (8) | Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai nodrošinātu juridisko noteiktību tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā. |
| --- | --- |

(8)

Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai nodrošinātu juridisko noteiktību tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi saskan ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi saskan ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/2031 2. panta ceturto daļu aizstāj ar šādu:

“Tas zaudē spēku vienu gadu pēc otrajā daļā minētās dienas.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2018. gada 19. decembra Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2031, ar ko uz ierobežotu laikposmu nosaka, ka tiesiskais regulējums, ko piemēro centrālajiem darījumu partneriem Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē, ir līdzvērtīgs saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 325, 20.12.2018., 50. lpp.).

2

(3)  Eiropadomes 2019. gada 29. oktobra Lēmums (ES) 2019/1810, kas pieņemts, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, ar ko pagarina laikposmu saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu (OV L 278I, 30.10.2019., 1. lpp.).

3

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/159 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/159

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2212

(2019. gada 20. decembris)

par izmēģinājuma projektu, ar kuru, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, īsteno konkrētus administratīvās sadarbības noteikumus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2394 par sadarbību starp iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2008/49/EK (“IMI regula”) (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1024/2012 izveidotā Iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI) ir lietojumprogramma, kas pieejama, izmantojot internetu, un ko Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādājusi, lai, nodrošinot centralizētu saziņas mehānismu pārrobežu informācijas apmaiņas veicināšanai un savstarpējas palīdzības sniegšanai, palīdzētu tām izpildīt Savienības tiesību aktos paredzētas informācijas apmaiņas prasības. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1024/2012 izveidotā Iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI) ir lietojumprogramma, kas pieejama, izmantojot internetu, un ko Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādājusi, lai, nodrošinot centralizētu saziņas mehānismu pārrobežu informācijas apmaiņas veicināšanai un savstarpējas palīdzības sniegšanai, palīdzētu tām izpildīt Savienības tiesību aktos paredzētas informācijas apmaiņas prasības.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. panta 1. punkts Komisijai ļauj realizēt izmēģinājuma projektus, lai novērtētu IMI efektivitāti, īstenojot administratīvās sadarbības noteikumus, kas noteikti minētās regulas pielikumā minētajos Savienības aktos. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. panta 1. punkts Komisijai ļauj realizēt izmēģinājuma projektus, lai novērtētu IMI efektivitāti, īstenojot administratīvās sadarbības noteikumus, kas noteikti minētās regulas pielikumā minētajos Savienības aktos.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2394 (2) izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes, kas atbild par Savienības tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, sadarbojas un koordinē darbības cita ar citu un ar Komisiju. Minētās regulas 35. pants paredz, ka Komisija izveido un uztur elektronisku datubāzi visai saziņai starp kompetentajām iestādēm, vienotajiem sadarbības birojiem un Komisiju saskaņā ar minēto regulu. Tas arī paredz, ka minētajā elektroniskajā datubāzē glabā un apstrādā visu informāciju, ko saskaņā ar minētās regulas 27. pantu snieguši subjekti, kuri izdod ārējos brīdinājumus. Turklāt minētas regulas 23. panta 3. punkts paredz, ka Eiropas Banku iestāde konkrētos gadījumos rīkojas kā novērotājs un ka tāpēc Eiropas Banku iestādei šādā gadījumā vajadzētu būt spējīgai piekļūt elektroniskajai datubāzei, lai varētu novērot attiecīgo saziņu. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2394 (2) izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes, kas atbild par Savienības tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, sadarbojas un koordinē darbības cita ar citu un ar Komisiju. Minētās regulas 35. pants paredz, ka Komisija izveido un uztur elektronisku datubāzi visai saziņai starp kompetentajām iestādēm, vienotajiem sadarbības birojiem un Komisiju saskaņā ar minēto regulu. Tas arī paredz, ka minētajā elektroniskajā datubāzē glabā un apstrādā visu informāciju, ko saskaņā ar minētās regulas 27. pantu snieguši subjekti, kuri izdod ārējos brīdinājumus. Turklāt minētas regulas 23. panta 3. punkts paredz, ka Eiropas Banku iestāde konkrētos gadījumos rīkojas kā novērotājs un ka tāpēc Eiropas Banku iestādei šādā gadījumā vajadzētu būt spējīgai piekļūt elektroniskajai datubāzei, lai varētu novērot attiecīgo saziņu.

| (4) | Komisija ir pieņēmusi Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/2213 (3), ar ko nosaka praktisko un operatīvo kārtību tās elektroniskās datubāzes darbībai, kura saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2394 izveidota saziņai, kas notiek atbilstoši dažiem minētās regulas noteikumiem. IMI varētu būt lietderīgs instruments, ar ko īstenot administratīvās sadarbības noteikumus, kas ir Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/2213 tvērumā. Tāpēc uz minētajiem noteikumiem būtu jāattiecina Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. pantam atbilstošs izmēģinājuma projekts. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ir pieņēmusi Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/2213 (3), ar ko nosaka praktisko un operatīvo kārtību tās elektroniskās datubāzes darbībai, kura saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2394 izveidota saziņai, kas notiek atbilstoši dažiem minētās regulas noteikumiem. IMI varētu būt lietderīgs instruments, ar ko īstenot administratīvās sadarbības noteikumus, kas ir Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/2213 tvērumā. Tāpēc uz minētajiem noteikumiem būtu jāattiecina Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. pantam atbilstošs izmēģinājuma projekts.

| (5) | Regulā (ES) 2017/2394 ir noteikti dažādi dalībnieki, kas atbild par tās regulas administratīvās sadarbības noteikumu piemērošanu. Lai nodrošinātu minēto noteikumu efektīvu piemērošanu, minētie dalībnieki izmēģinājuma projekta vajadzībām būtu jāuzskata par IMI dalībniekiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulā (ES) 2017/2394 ir noteikti dažādi dalībnieki, kas atbild par tās regulas administratīvās sadarbības noteikumu piemērošanu. Lai nodrošinātu minēto noteikumu efektīvu piemērošanu, minētie dalībnieki izmēģinājuma projekta vajadzībām būtu jāuzskata par IMI dalībniekiem.

| (6) | IMI būtu jānodrošina tehniskās funkcijas, ar kurām kompetentās iestādes, vienotie sadarbības biroji, Komisija un citi dalībnieki var izpildīt savus Regulā (ES) 2017/2394 noteiktos pienākumus, kas ir Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/2213 tvērumā. IMI būtu jānodrošina, ka piekļuve IMI šiem dalībniekiem ir ierobežota, atļaujot tikai tās funkcijas, kuras tiem vajadzīgas, lai izpildītu minētajā regulā paredzētos pienākumus. |
| --- | --- |

(6)

IMI būtu jānodrošina tehniskās funkcijas, ar kurām kompetentās iestādes, vienotie sadarbības biroji, Komisija un citi dalībnieki var izpildīt savus Regulā (ES) 2017/2394 noteiktos pienākumus, kas ir Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/2213 tvērumā. IMI būtu jānodrošina, ka piekļuve IMI šiem dalībniekiem ir ierobežota, atļaujot tikai tās funkcijas, kuras tiem vajadzīgas, lai izpildītu minētajā regulā paredzētos pienākumus.

| (7) | IMI ļauj IMI dalībniekiem strukturēti sazināties un sadarboties citam ar citu. Tas nozīmē, ka visas informācijas apmaiņai un apstrādei ar IMI starpniecību jāizmanto strukturētas veidlapas. Tādējādi, izmantojot šādas veidlapas, tiks izpildītas visas Regulas (ES) 2017/2394 prasības par standartizētu veidlapu izmantošanu saziņā, kas ir izmēģinājuma projekta tvērumā (piemēram, minētās regulas 13. panta 3. punkta prasība). |
| --- | --- |

(7)

IMI ļauj IMI dalībniekiem strukturēti sazināties un sadarboties citam ar citu. Tas nozīmē, ka visas informācijas apmaiņai un apstrādei ar IMI starpniecību jāizmanto strukturētas veidlapas. Tādējādi, izmantojot šādas veidlapas, tiks izpildītas visas Regulas (ES) 2017/2394 prasības par standartizētu veidlapu izmantošanu saziņā, kas ir izmēģinājuma projekta tvērumā (piemēram, minētās regulas 13. panta 3. punkta prasība).

| (8) | Regulas (ES) 2017/2394 35. panta 3. punkts paredz, ka ar pārkāpumiem saistītos datus elektroniskajā datubāzē jāglabā ne ilgāk, kā ir nepieciešams tiem nolūkiem, kādiem tie savākti un apstrādāti, un jebkurā gadījumā tos glabā ne ilgāk kā piecus gadus no attiecīgās sadarbības beigām. Tāpēc IMI būtu jānodrošina, ka, tiklīdz ar pārkāpumu saistīti dati vairs nav vajadzīgi, datus no IMI var izdzēst un ka šādi dati jebkurā gadījumā tiek dzēsti ne vēlāk kā piecus gadus no dienas, kas norādīta Regulas (ES) 2017/2394 35. panta 3. punkta otrās daļas a), b) vai c) punktā. IMI būtu jāsaglabā piekļuve tikai ierakstiem par informācijas apmaiņu. Šis noteikumus būtu jāpiemēro, neskarot Regulas (ES) Nr. 1024/2012 14. pantu, ja minētā panta piemērošanas rezultātā persondati, kas saglabāti kā daļa no izmēģinājuma projekta, tiktu bloķēti vai dzēsti agrāk. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (ES) 2017/2394 35. panta 3. punkts paredz, ka ar pārkāpumiem saistītos datus elektroniskajā datubāzē jāglabā ne ilgāk, kā ir nepieciešams tiem nolūkiem, kādiem tie savākti un apstrādāti, un jebkurā gadījumā tos glabā ne ilgāk kā piecus gadus no attiecīgās sadarbības beigām. Tāpēc IMI būtu jānodrošina, ka, tiklīdz ar pārkāpumu saistīti dati vairs nav vajadzīgi, datus no IMI var izdzēst un ka šādi dati jebkurā gadījumā tiek dzēsti ne vēlāk kā piecus gadus no dienas, kas norādīta Regulas (ES) 2017/2394 35. panta 3. punkta otrās daļas a), b) vai c) punktā. IMI būtu jāsaglabā piekļuve tikai ierakstiem par informācijas apmaiņu. Šis noteikumus būtu jāpiemēro, neskarot Regulas (ES) Nr. 1024/2012 14. pantu, ja minētā panta piemērošanas rezultātā persondati, kas saglabāti kā daļa no izmēģinājuma projekta, tiktu bloķēti vai dzēsti agrāk.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. panta 2. punktu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei izmēģinājuma projekta rezultātu izvērtējumu. Ir lietderīgi noteikt datumu, līdz kuram izvērtējums ir jāiesniedz. Noteiktajam datumam konsekvences labad būtu jāsakrīt ar datumu, līdz kuram jāiesniedz Regulas (ES) 2017/2394 40. pantā noteiktais ziņojums. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. panta 2. punktu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei izmēģinājuma projekta rezultātu izvērtējumu. Ir lietderīgi noteikt datumu, līdz kuram izvērtējums ir jāiesniedz. Noteiktajam datumam konsekvences labad būtu jāsakrīt ar datumu, līdz kuram jāiesniedz Regulas (ES) 2017/2394 40. pantā noteiktais ziņojums.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 24. pantu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 24. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Izmēģinājuma projekts

Uz Regulas (ES) 2017/2394 11.–23., 26., 27. un 28. pantu attiecina izmēģinājuma projektu, ar kuru, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI), īsteno administratīvās sadarbības noteikumus, kas izklāstīti minētajos pantos.

IMI

2. pants

Kompetentās iestādes un citi
  IMI
  dalībnieki

1.   Izmēģinājuma projekta vajadzībām kompetentās iestādes un vienotos sadarbības birojus, kas norīkoti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 5. pantu, un subjektus, kuriem piešķirtas pilnvaras izdot ārējus brīdinājumus saskaņā ar minētās regulas 27. panta 1. punktu, uzskata par kompetentajām iestādēm Regulas (ES) Nr. 1024/2012 5. panta otrās daļas f) punkta nozīmē.

2.   Izmēģinājuma projekta vajadzībām subjektus, kuriem piešķirtas pilnvaras izdot ārējus brīdinājumus saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 27. panta 2. punktu, un Eiropas Banku iestādi, kurai saskaņā ar minētās regulas 23. panta 3. punktu piešķirts novērotāja statuss, uzskata par IMI dalībniekiem Regulas (ES) Nr. 1024/2012 5. panta otrās daļas g) punkta nozīmē.

3. pants

Administratīvā sadarbība

1.   Regulas (ES) 2017/2394 11. panta vajadzībām IMI nodrošina tehniskās funkcijas galvenokārt tālab, lai būtu iespējams:

| a) | iesniegt informācijas lūgumu saskaņā ar minēto pantu, tai skaitā jebkādu pievienoto informāciju un pierādījumus; |
| --- | --- |

a)

iesniegt informācijas lūgumu saskaņā ar minēto pantu, tai skaitā jebkādu pievienoto informāciju un pierādījumus;

| b) | pārsūtīt lūgumu attiecīgajai kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

b)

pārsūtīt lūgumu attiecīgajai kompetentajai iestādei;

| c) | atbildēt uz informācijas lūgumu; |
| --- | --- |

c)

atbildēt uz informācijas lūgumu;

| d) | informēt lūguma iesniedzēju iestādi un Komisiju par atteikumu izpildīt informācijas lūgumu, norādot atteikuma iemeslu; |
| --- | --- |

d)

informēt lūguma iesniedzēju iestādi un Komisiju par atteikumu izpildīt informācijas lūgumu, norādot atteikuma iemeslu;

| e) | domstarpību gadījumā sazināties par informācijas lūgumu. |
| --- | --- |

e)

domstarpību gadījumā sazināties par informācijas lūgumu.

2.   Regulas (ES) 2017/2394 12. panta vajadzībām IMI nodrošina tehniskās funkcijas galvenokārt tālab, lai būtu iespējams:

| a) | iesniegt lūgumu veikt izpildes pasākumus saskaņā ar minēto pantu, tai skaitā jebkādu pievienoto informāciju un pierādījumus; |
| --- | --- |

a)

iesniegt lūgumu veikt izpildes pasākumus saskaņā ar minēto pantu, tai skaitā jebkādu pievienoto informāciju un pierādījumus;

| b) | pārsūtīt lūgumu attiecīgajai kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

b)

pārsūtīt lūgumu attiecīgajai kompetentajai iestādei;

| c) | informēt lūguma iesniedzēju iestādi par veiktajiem soļiem un pasākumiem saistībā ar lūgumu, ieskaitot saziņu par termiņiem saistībā ar lūguma izpildi; |
| --- | --- |

c)

informēt lūguma iesniedzēju iestādi par veiktajiem soļiem un pasākumiem saistībā ar lūgumu, ieskaitot saziņu par termiņiem saistībā ar lūguma izpildi;

| d) | paziņot lūguma iesniedzējai iestādei, citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai par veiktajiem pasākumiem un to ietekmi; |
| --- | --- |

d)

paziņot lūguma iesniedzējai iestādei, citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai par veiktajiem pasākumiem un to ietekmi;

| e) | informēt lūguma iesniedzēju iestādi un Komisiju par atteikumu veikt izpildes pasākumus; |
| --- | --- |

e)

informēt lūguma iesniedzēju iestādi un Komisiju par atteikumu veikt izpildes pasākumus;

| f) | domstarpību gadījumā sazināties par lūgumu veikt izpildes pasākumus. |
| --- | --- |

f)

domstarpību gadījumā sazināties par lūgumu veikt izpildes pasākumus.

3.   Regulas (ES) 2017/2394 15.–23. panta vajadzībām IMI nodrošina tehniskās funkcijas galvenokārt tālab, lai būtu iespējams:

| a) | paziņot par nodomu uzsākt koordinētu rīcību; |
| --- | --- |

a)

paziņot par nodomu uzsākt koordinētu rīcību;

| b) | identificēt un iecelt koordinētās rīcības koordinatoru; |
| --- | --- |

b)

identificēt un iecelt koordinētās rīcības koordinatoru;

| c) | paziņot par koordinētās rīcības uzsākšanu; |
| --- | --- |

c)

paziņot par koordinētās rīcības uzsākšanu;

| d) | darīt zināmu nodomu piedalīties koordinētā rīcībā; |
| --- | --- |

d)

darīt zināmu nodomu piedalīties koordinētā rīcībā;

| e) | paziņot par izmeklēšanas rezultātiem saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 17. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

e)

paziņot par izmeklēšanas rezultātiem saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 17. panta 3. punktu;

| f) | darīt zināmu lēmumu par atteikumu piedalīties koordinētajā rīcībā, ieskaitot lēmuma pamatojumus un pavaddokumentus; |
| --- | --- |

f)

darīt zināmu lēmumu par atteikumu piedalīties koordinētajā rīcībā, ieskaitot lēmuma pamatojumus un pavaddokumentus;

| g) | darīt zināmu kopējo nostāju par izmeklēšanas rezultātu un plaši izplatīta pārkāpuma novērtējumu; |
| --- | --- |

g)

darīt zināmu kopējo nostāju par izmeklēšanas rezultātu un plaši izplatīta pārkāpuma novērtējumu;

| h) | sazināties par saistībām koordinēto rīcību ietvaros; |
| --- | --- |

h)

sazināties par saistībām koordinēto rīcību ietvaros;

| i) | sazināties par sekmēm koordinētās rīcības ietvaros; |
| --- | --- |

i)

sazināties par sekmēm koordinētās rīcības ietvaros;

| j) | sazināties par savstarpējās palīdzības lūgumu, kas var būt svarīga koordinētās rīcības ietvaros; |
| --- | --- |

j)

sazināties par savstarpējās palīdzības lūgumu, kas var būt svarīga koordinētās rīcības ietvaros;

| k) | sazināties par izpildes pasākumu koordināciju; |
| --- | --- |

k)

sazināties par izpildes pasākumu koordināciju;

| l) | sazināties par koordinētās rīcības izbeigšanu. |
| --- | --- |

l)

sazināties par koordinētās rīcības izbeigšanu.

4.   Regulas (ES) 2017/2394 26. panta vajadzībām IMI nodrošina tehniskās funkcijas galvenokārt tālab, lai būtu iespējams:

| a) | izdot brīdinājumu, ieskaitot jebkādu attiecīgu pievienoto informāciju un iespējamu norādi par nodomu uzsākt koordinētu rīcību; |
| --- | --- |

a)

izdot brīdinājumu, ieskaitot jebkādu attiecīgu pievienoto informāciju un iespējamu norādi par nodomu uzsākt koordinētu rīcību;

| b) | labot informāciju brīdinājumā; |
| --- | --- |

b)

labot informāciju brīdinājumā;

| c) | atsaukt brīdinājumu; |
| --- | --- |

c)

atsaukt brīdinājumu;

| d) | lūgt pārbaudīt, vai tiek izdarīti līdzīgi pārkāpumi vai ir veikti izpildes pasākumi; |
| --- | --- |

d)

lūgt pārbaudīt, vai tiek izdarīti līdzīgi pārkāpumi vai ir veikti izpildes pasākumi;

| e) | atbildēt uz šādiem lūgumiem; |
| --- | --- |

e)

atbildēt uz šādiem lūgumiem;

| f) | novirzīt ienākošo saziņu attiecīgajām kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

f)

novirzīt ienākošo saziņu attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

5.   Regulas (ES) 2017/2394 27. panta vajadzībām IMI nodrošina tehniskās funkcijas galvenokārt tālab, lai būtu iespējams:

| a) | izdot ārēju brīdinājumu, ieskaitot jebkādu attiecīgu pievienoto informāciju; |
| --- | --- |

a)

izdot ārēju brīdinājumu, ieskaitot jebkādu attiecīgu pievienoto informāciju;

| b) | labot informāciju ārējā brīdinājumā; |
| --- | --- |

b)

labot informāciju ārējā brīdinājumā;

| c) | atsaukt ārēju brīdinājumu; |
| --- | --- |

c)

atsaukt ārēju brīdinājumu;

| d) | novirzīt ienākošo saziņu attiecīgajām kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

d)

novirzīt ienākošo saziņu attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

6.   Regulas (ES) 2017/2394 28. panta vajadzībām IMI nodrošina tehniskās funkcijas galvenokārt tālab, lai būtu iespējams paziņot par pasākumiem, kas veikti, lai vērstos pret pārkāpumu.

4. pants

Piekļuve
  IMI
  funkcijām

IMI nodrošina, ka visiem, kurus saskaņā ar 2. pantu izmēģinājuma projekta vajadzībām uzskata par kompetentām iestādēm vai citiem IMI dalībniekiem, ir pieejamas tikai tās IMI funkcijas, kas tiem vajadzīgas, lai izpildītu Regulā (ES) 2017/2394 paredzētos pienākumus.

IMI

IMI

IMI

5. pants

Datu saglabāšana

(1)   IMI nodrošina tehniskās funkcijas, lai būtu iespējams dzēst visus IMI glabātos datus, kas ir daļa no izmēģinājuma projekta, kurš ir saistīts ar pārkāpumu, tiklīdz attiecīgie IMI dalībnieki norāda, ka attiecīgie dati vairs nav vajadzīgi tiem nolūkiem, kādiem tie vākti un apstrādāti. IMI nodrošina, ka visi šādi dati jebkurā gadījumā tiek dzēsti ne vēlāk kā piecus gadus no dienas, kas attiecīgajam administratīvās sadarbības procedūras veidam norādīta Regulas (ES) 2017/2394 35. panta 3. punkta otrās daļas a), b) vai c) punktā.

(2)   Pēc minēto datu dzēšanas IMI paliek pieejams tikai ieraksts par attiecīgu informācijas apmaiņu, kurā nav datu, ar kuriem var identificēt pārkāpumu.

(3)   Šā panta 1. punkts neskar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 14. pantā noteiktos pienākumus bloķēt vai dzēst persondatus, kas IMI saglabāti kā daļa no izmēģinājuma projekta, ja minētā panta piemērošanas rezultātā šādi dati tiktu bloķēti vai dzēsti agrāk.

6. pants

Izvērtēšana

Izmēģinājuma projekta rezultātu izvērtējumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. panta 2. punktā, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2023. gada 17. janvārim.

7. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 17. janvāra.

Briselē, 2019. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2394 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 345, 27.12.2017., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2019. gada 20. decembra Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2213, ar ko elektroniskās datubāzes darbībai, kura izveidota, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394, nosaka praktiskos un operacionālos pasākumus attiecībā uz konkrētiem paziņojumiem saskaņā ar minēto Regulu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 163. lpp.).

3

Oficiālā Vēstneša

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/163 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/163

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2213

(2019. gada 20. decembris),

ar ko elektroniskās datubāzes darbībai, kura izveidota, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394, nosaka praktiskos un operacionālos pasākumus attiecībā uz konkrētiem paziņojumiem saskaņā ar minēto Regulu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394 (2017. gada 12. decembris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (1), un jo īpaši tās 35. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) 2017/2394 ir izklāstīti noteikumi par sadarbību starp kompetentajām iestādēm, ko dalībvalstis norīkojušas kā atbildīgās par to Savienības tiesību aktu izpildi, kuri aizsargā patērētāju intereses. Regulā izklāstītie noteikumi ietver noteikumus par savstarpējās palīdzības mehānismu, noteikumus par koordinētu rīcību un noteikumus par brīdinājumu izdošanu gadījumos, kad pastāv iespēja, ka minētie tiesību akti tiek pārkāpti. Dalībvalstīm un Komisijai ir arī tiesības piešķirt pilnvaras citiem subjektiem izdot brīdinājumus (tādā gadījumā tos sauc par “ārējiem brīdinājumiem”). |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) 2017/2394 ir izklāstīti noteikumi par sadarbību starp kompetentajām iestādēm, ko dalībvalstis norīkojušas kā atbildīgās par to Savienības tiesību aktu izpildi, kuri aizsargā patērētāju intereses. Regulā izklāstītie noteikumi ietver noteikumus par savstarpējās palīdzības mehānismu, noteikumus par koordinētu rīcību un noteikumus par brīdinājumu izdošanu gadījumos, kad pastāv iespēja, ka minētie tiesību akti tiek pārkāpti. Dalībvalstīm un Komisijai ir arī tiesības piešķirt pilnvaras citiem subjektiem izdot brīdinājumus (tādā gadījumā tos sauc par “ārējiem brīdinājumiem”).

| (2) | Regulas (ES) 2017/2394 35. pantā noteikts, ka Komisija izveido un uztur elektronisku datubāzi visai saziņai starp kompetentajām iestādēm, vienotajiem sadarbības birojiem un Komisiju saskaņā ar minēto regulu. Datubāzei jābūt tieši pieejamai kompetentajām iestādēm, vienotajiem koordinācijas birojiem un Komisijai. Minētās regulas 35. pantā arī noteikts, ka tajā pašā datubāzē glabā un apstrādā informāciju, ko sniedz subjekti, kuri izdod ārējus brīdinājumus, taču šādiem subjektiem nav piekļuves datubāzei. Turklāt, ja Eiropas Banku iestāde, ievērojot minētās Regulas 23. panta 3. punktu, ir aicināta rīkoties kā novērotājs, tai vajadzētu būt iespējai piekļūt elektroniskajai datu bāzei šā konkrētā mērķa nolūkā, lai tā varētu novērot attiecīgos paziņojumus. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) 2017/2394 35. pantā noteikts, ka Komisija izveido un uztur elektronisku datubāzi visai saziņai starp kompetentajām iestādēm, vienotajiem sadarbības birojiem un Komisiju saskaņā ar minēto regulu. Datubāzei jābūt tieši pieejamai kompetentajām iestādēm, vienotajiem koordinācijas birojiem un Komisijai. Minētās regulas 35. pantā arī noteikts, ka tajā pašā datubāzē glabā un apstrādā informāciju, ko sniedz subjekti, kuri izdod ārējus brīdinājumus, taču šādiem subjektiem nav piekļuves datubāzei. Turklāt, ja Eiropas Banku iestāde, ievērojot minētās Regulas 23. panta 3. punktu, ir aicināta rīkoties kā novērotājs, tai vajadzētu būt iespējai piekļūt elektroniskajai datu bāzei šā konkrētā mērķa nolūkā, lai tā varētu novērot attiecīgos paziņojumus.

| (3) | Daudzvalodu Iekšējā tirgus informācijas sistēma (“IMI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (2), varētu būt iedarbīgs rīks, ar kuru īstenot administratīvās sadarbības noteikumus, kas izklāstīti Regulas (ES) 2017/2394 11.–23. pantā (savstarpējās palīdzības mehānisms un koordinēta rīcība) un 26., 27. un 28. pantā (brīdinājumi, ārējie brīdinājumi un cita informācija, kas ir svarīga pārkāpumu atklāšanai). Attiecīgi Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2212 (3) tika pieņemts ar mērķi minētos administratīvās sadarbības noteikumus iekļaut izmēģinājuma projektā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. pantu. Tādēļ ir lietderīgi noteikt, ka IMI ir sistēma, kas izmantojama elektroniskās datubāzes nodrošināšanai paziņojumiem, kuri veikti saskaņā ar minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Daudzvalodu Iekšējā tirgus informācijas sistēma (“IMI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (2), varētu būt iedarbīgs rīks, ar kuru īstenot administratīvās sadarbības noteikumus, kas izklāstīti Regulas (ES) 2017/2394 11.–23. pantā (savstarpējās palīdzības mehānisms un koordinēta rīcība) un 26., 27. un 28. pantā (brīdinājumi, ārējie brīdinājumi un cita informācija, kas ir svarīga pārkāpumu atklāšanai). Attiecīgi Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2212 (3) tika pieņemts ar mērķi minētos administratīvās sadarbības noteikumus iekļaut izmēģinājuma projektā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. pantu. Tādēļ ir lietderīgi noteikt, ka IMI ir sistēma, kas izmantojama elektroniskās datubāzes nodrošināšanai paziņojumiem, kuri veikti saskaņā ar minētajiem noteikumiem.

| (4) | IMI nevajadzētu izmantot nekādai citai saziņai starp kompetentajām iestādēm, vienotajiem sadarbības birojiem un Komisiju saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2394 (piemēram, to nevajadzētu izmantot saziņai saistībā ar kontrolreidiem atbilstīgi minētās regulas 29. pantam), jo visus citus paziņojumus var efektīvāk sniegt, izmantojot citus tehniskos līdzekļus. |
| --- | --- |

(4)

IMI nevajadzētu izmantot nekādai citai saziņai starp kompetentajām iestādēm, vienotajiem sadarbības birojiem un Komisiju saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2394 (piemēram, to nevajadzētu izmantot saziņai saistībā ar kontrolreidiem atbilstīgi minētās regulas 29. pantam), jo visus citus paziņojumus var efektīvāk sniegt, izmantojot citus tehniskos līdzekļus.

| (5) | Lai samazinātu administratīvo slogu un izvairītos no nevajadzīgas dublēšanas, dalībvalsts kompetentās iestādes, vienotā koordinācijas biroja un subjekta, kas izdod ārējos brīdinājumus, reģistrācija IMI būtu uzskatāma par paziņojumu, ar ko minētā dalībvalsts sniedz Komisijai informāciju, kuru tai prasīts paziņot, ievērojot minētās regulas 8. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu. Tas neskar dalībvalstu pienākumu paziņot Komisijai savu norīkoto subjektu identitāti un kontaktinformāciju vai jebkādas turpmākas izmaiņas minētajā informācijā. |
| --- | --- |

(5)

Lai samazinātu administratīvo slogu un izvairītos no nevajadzīgas dublēšanas, dalībvalsts kompetentās iestādes, vienotā koordinācijas biroja un subjekta, kas izdod ārējos brīdinājumus, reģistrācija IMI būtu uzskatāma par paziņojumu, ar ko minētā dalībvalsts sniedz Komisijai informāciju, kuru tai prasīts paziņot, ievērojot minētās regulas 8. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu. Tas neskar dalībvalstu pienākumu paziņot Komisijai savu norīkoto subjektu identitāti un kontaktinformāciju vai jebkādas turpmākas izmaiņas minētajā informācijā.

| (6) | Ar Regulas (ES) 2017/2394 34. pantu kompetentajām iestādēm ir atļauts jebkādu informāciju, dokumentus, secinājumus, pārskatus, apliecinātas kopijas vai ziņas, kas tām paziņotas saskaņā ar minēto regulu, izmantot kā pierādījumus tāpat kā līdzīgus dokumentus, kas iegūti savā dalībvalstī. Šim nolūkam kompetentajām iestādēm, vienotajiem koordinācijas birojiem un Komisijai vajadzētu būt iespējai automātiski izgūt no elektroniskās datu bāzes digitāli apliecinātu to paziņojumu kopsavilkumu, kuri uz tām attiecas. |
| --- | --- |

(6)

Ar Regulas (ES) 2017/2394 34. pantu kompetentajām iestādēm ir atļauts jebkādu informāciju, dokumentus, secinājumus, pārskatus, apliecinātas kopijas vai ziņas, kas tām paziņotas saskaņā ar minēto regulu, izmantot kā pierādījumus tāpat kā līdzīgus dokumentus, kas iegūti savā dalībvalstī. Šim nolūkam kompetentajām iestādēm, vienotajiem koordinācijas birojiem un Komisijai vajadzētu būt iespējai automātiski izgūt no elektroniskās datu bāzes digitāli apliecinātu to paziņojumu kopsavilkumu, kuri uz tām attiecas.

| (7) | Regulas (ES) 2017/2394 13. panta 2. punktā tiek prasīts savstarpējās palīdzības lūgumus nosūtīt dalībvalsts vienotajam sadarbības birojam un noteikts, ka vienotais sadarbības birojs tad ir atbildīgs par lūguma pārsūtīšanu minētās dalībvalsts attiecīgajai kompetentajai iestādei. Šāds koordinēšanas noteikums nepastāv attiecībā uz brīdinājumiem un citu informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar minētās regulas 26., 27. un 28. pantu. Tādēļ, lai nodrošinātu to, ka saskaņā ar minētajiem pantiem nosūtītie brīdinājumi un cita informācija tiek darīta pieejama tikai tām dalībvalsts kompetentajām iestādēm, uz kurām attiecas vai varbūt attiecas konkrētais pārkāpums, būtu jānosaka, ka dalībvalstīm tās vienotajam sadarbības birojam vai vismaz vienai kompetentai iestādei jāuztic pienākums saņemt saskaņā ar minētajiem pantiem nosūtītos ienākošos paziņojumus un nekavējoties tos nodot minētās dalībvalsts attiecīgajām kompetentajām iestādēm. Nav nepieciešams noteikt šo pienākumu attiecībā uz ienākošajiem paziņojumiem, kas nosūtīti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 15.-23. pantu, jo koordinētas darbības jebkurā gadījumā tiek sāktas, tikai pamatojoties uz brīdinājumiem, kuri izdoti saskaņā ar minētās regulas 26. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (ES) 2017/2394 13. panta 2. punktā tiek prasīts savstarpējās palīdzības lūgumus nosūtīt dalībvalsts vienotajam sadarbības birojam un noteikts, ka vienotais sadarbības birojs tad ir atbildīgs par lūguma pārsūtīšanu minētās dalībvalsts attiecīgajai kompetentajai iestādei. Šāds koordinēšanas noteikums nepastāv attiecībā uz brīdinājumiem un citu informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar minētās regulas 26., 27. un 28. pantu. Tādēļ, lai nodrošinātu to, ka saskaņā ar minētajiem pantiem nosūtītie brīdinājumi un cita informācija tiek darīta pieejama tikai tām dalībvalsts kompetentajām iestādēm, uz kurām attiecas vai varbūt attiecas konkrētais pārkāpums, būtu jānosaka, ka dalībvalstīm tās vienotajam sadarbības birojam vai vismaz vienai kompetentai iestādei jāuztic pienākums saņemt saskaņā ar minētajiem pantiem nosūtītos ienākošos paziņojumus un nekavējoties tos nodot minētās dalībvalsts attiecīgajām kompetentajām iestādēm. Nav nepieciešams noteikt šo pienākumu attiecībā uz ienākošajiem paziņojumiem, kas nosūtīti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 15.-23. pantu, jo koordinētas darbības jebkurā gadījumā tiek sāktas, tikai pamatojoties uz brīdinājumiem, kuri izdoti saskaņā ar minētās regulas 26. pantu.

| (8) | Regulas (ES) 2017/2394 33. pantā ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz tās informācijas izmantošanu un izpaušanu, kas paziņota minētās regulas piemērošanas gaitā, un attiecībā uz dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu. Elektroniskajai datubāzei vajadzētu būt ar funkcionalitāti, kas ļauj kompetentajām iestādēm, vienotajiem koordinācijas birojiem, subjektiem, kas izdod ārējos brīdinājumus, un Komisijai norādīt, vai to sniegtā informācija ir pieejama izpaušanai saskaņā ar minētā panta 3. punktu un nav nepieciešama papildu apspriešanās. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (ES) 2017/2394 33. pantā ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz tās informācijas izmantošanu un izpaušanu, kas paziņota minētās regulas piemērošanas gaitā, un attiecībā uz dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu. Elektroniskajai datubāzei vajadzētu būt ar funkcionalitāti, kas ļauj kompetentajām iestādēm, vienotajiem koordinācijas birojiem, subjektiem, kas izdod ārējos brīdinājumus, un Komisijai norādīt, vai to sniegtā informācija ir pieejama izpaušanai saskaņā ar minētā panta 3. punktu un nav nepieciešama papildu apspriešanās.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 38. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 38. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Elektroniskā datubāze

1.   Elektronisko datubāzi, ko izveido un uztur, ievērojot Regulas (ES) 2017/2394 35. pantu (“elektroniskā datubāze”), attiecībā uz minētās regulas 11.–23., 26., 27. un 28. pantā minētajiem paziņojumiem nodrošina ar Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI”) saskaņā ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/2212

2.   Dalībvalsts kompetentās iestādes, vienotā koordinācijas biroja un subjekta, kas izdod ārējos brīdinājumus, reģistrācija IMI, ievērojot Regulas (ES) 2017/2394 27. panta 1. punktu, un minēto reģistru atjaunināšana, lai atspoguļotu visas attiecīgās izmaiņas, ir uzskatāma par paziņojumu, ar ko minētā dalībvalsts sniedz Komisijai informāciju, kura izklāstīta minētās regulas 8. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā attiecībā uz minētajām kompetentajām iestādēm, vienotajiem koordinācijas birojiem un subjektiem.

3.   Elektroniskajai datubāzei ir funkcionalitāte, kas nepieciešama, lai kompetentās iestādes, vienotie koordinācijas biroji un Komisija Regulas (ES) 2017/2394 34. panta nolūkos varētu iegūt digitāli apliecinātu to paziņojumu kopsavilkumu, kuri minēti šā panta 1. punktā un kuri uz tām attiecas.

2. pants

Saskaņā ar 26., 27. un 28. pantu nosūtīto ienākošo paziņojumu koordinēšana

Katra dalībvalsts tās vienotajam sadarbības birojam vai vienai vai vairākām kompetentajām iestādēm uztic pienākumu saņemt saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 26., 27. un 28. pantu nosūtītos ienākošos paziņojumus un nekavējoties tos nodot tām minētās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, uz kurām attiecas vai varbūt attiecas konkrētais pārkāpums.

3. pants

Informācijas izpaušana

Elektroniskajai datubāzei ir funkcionalitāte, kas ļauj kompetentajām iestādēm, vienotajiem koordinācijas birojiem, Komisijai un subjektiem, kuri izdod ārējos brīdinājumus, ievērojot Regulas (ES) 2017/2394 27. panta 1. vai 2. punktu, norādīt, vai informācija, ko tie snieguši elektroniskajā datubāzē, ir pieejama izpaušanai mērķiem, kuri atļauti minētās regulas 33. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā, un nav nepieciešama papildu apspriešanās ar tām saskaņā ar minēto pantu.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 17. janvāra.

Briselē, 2019. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 345, 27.12.2017., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2012 (2012. gada 25. oktobris) par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2008/49/EK (OV L 316, 14.11.2012., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2019. gada 20. decembra Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2212 par izmēģinājuma projektu, ar kuru, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, īsteno administratīvās sadarbības noteikumus, kas izklāstīti Regulā (ES) 2017/2394 par sadarbību starp valstu iestādēm, kuras atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 159. lpp.).

3

Oficiālā Vēstneša

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/166 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/166

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2214

(2019. gada 20. decembris),

ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu groza Lēmumu 2007/25/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu ievešanu Kopienā, kas ir kopā ar to īpašniekiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 9428)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 576/2013 par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu un par Regulas (EK) Nr. 998/2003 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 36. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmumā 2007/25/EK (2) ir noteikti daži aizsardzības pasākumi saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu pārvietošanu Savienībā, kas ir kopā ar saviem īpašniekiem. Tas tika pieņemts, reaģējot uz H5N1 apakštipa īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem, lai Savienībā aizsargātu dzīvnieku un cilvēka veselību, un to piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmumā 2007/25/EK (2) ir noteikti daži aizsardzības pasākumi saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu pārvietošanu Savienībā, kas ir kopā ar saviem īpašniekiem. Tas tika pieņemts, reaģējot uz H5N1 apakštipa īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem, lai Savienībā aizsargātu dzīvnieku un cilvēka veselību, un to piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.

| (2) | Pasaulē turpinās dažādu H5 vīrusa apakštipa un retāk – H7 vīrusa apakštipa īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu populācijās. Īpaši patogēnā putnu gripa ir kļuvusi endēmiska vairākās trešās valstīs un pirmo reizi skar citas trešās valstis, kurās tā iepriekš nebija konstatēta. Lolojumputnu nekomerciāla pārvietošana no trešām valstīm ir saistīta ar risku īpaši patogēnās putnu gripas vīrusu ievazāt Savienībā, tāpēc Lēmumā 2007/25/EK noteiktie riska mazināšanas pasākumi būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(2)

Pasaulē turpinās dažādu H5 vīrusa apakštipa un retāk – H7 vīrusa apakštipa īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu populācijās. Īpaši patogēnā putnu gripa ir kļuvusi endēmiska vairākās trešās valstīs un pirmo reizi skar citas trešās valstis, kurās tā iepriekš nebija konstatēta. Lolojumputnu nekomerciāla pārvietošana no trešām valstīm ir saistīta ar risku īpaši patogēnās putnu gripas vīrusu ievazāt Savienībā, tāpēc Lēmumā 2007/25/EK noteiktie riska mazināšanas pasākumi būtu jāsaglabā.

| (3) | Pašlaik saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 576/2013 tiek gatavots deleģētais akts un īstenošanas akts, ar ko nosaka dzīvnieku veselības un sertifikācijas prasības lolojumputnu nekomerciālai pārvietošanai uz Savienību. Tomēr šie divi tiesību akti, kuru mērķis ir pastāvīgi aizstāt patlaban Lēmumā 2007/25/EK noteiktos aizsardzības pasākumus, netiks pieņemti pirms 2019. gada 31. decembra, proti, pirms Lēmuma 2007/25/EK termiņa beigām. |
| --- | --- |

(3)

Pašlaik saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 576/2013 tiek gatavots deleģētais akts un īstenošanas akts, ar ko nosaka dzīvnieku veselības un sertifikācijas prasības lolojumputnu nekomerciālai pārvietošanai uz Savienību. Tomēr šie divi tiesību akti, kuru mērķis ir pastāvīgi aizstāt patlaban Lēmumā 2007/25/EK noteiktos aizsardzības pasākumus, netiks pieņemti pirms 2019. gada 31. decembra, proti, pirms Lēmuma 2007/25/EK termiņa beigām.

| (4) | Līdz ar to, ņemot vērā globālo epidemioloģisko situāciju attiecībā uz īpaši patogēno putnu gripu, Lēmuma 2007/25/EK piemērošanas periods ir jāpagarina līdz 2020. gada 31. decembrim, līdz kuram būtu jāpieņem deleģētais akts un īstenošanas akts, ar ko nosaka prasības, ar kurām paredzēts aizstāt prasības, kas patlaban noteiktas Lēmumā 2007/25/EK. |
| --- | --- |

(4)

Līdz ar to, ņemot vērā globālo epidemioloģisko situāciju attiecībā uz īpaši patogēno putnu gripu, Lēmuma 2007/25/EK piemērošanas periods ir jāpagarina līdz 2020. gada 31. decembrim, līdz kuram būtu jāpieņem deleģētais akts un īstenošanas akts, ar ko nosaka prasības, ar kurām paredzēts aizstāt prasības, kas patlaban noteiktas Lēmumā 2007/25/EK.

| (5) | Tāpēc Lēmums 2007/25/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Lēmums 2007/25/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2007/25/EK 6. pantā datumu “2019. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2020. gada 31. decembrim”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 178, 28.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2006. gada 22. decembra Lēmums 2007/25/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu ievešanu Kopienā, kas ir kopā ar to īpašniekiem (OV L 8, 13.1.2007., 29. lpp.).

2

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/168 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/168

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
  (ES) 2019/2215

(2019. gada 28. novembris),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/2247 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2019/35)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 26.2. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) (1) nosaka noteikumus Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu sastādīšanai. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) (1) nosaka noteikumus Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu sastādīšanai.

| (2) | Lēmuma (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) 8. pantā noteiktā uzkrājuma tvērums būtu jāpaplašina, lai aptvertu visus finanšu riskus. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) 8. pantā noteiktā uzkrājuma tvērums būtu jāpaplašina, lai aptvertu visus finanšu riskus.

| (3) | Lēmumā (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) jānosaka tirgojamo ieguldījumu fondu vērtēšanas noteikumi, kas atšķiras no tiem, kurus piemēro tirgojamām pašu kapitāla akcijām, un jāprecizē, kā tiek sniegts pārskats par reversajām operācijām ar finanšu iestādēm, kas nav kredītiestādes. |
| --- | --- |

(3)

Lēmumā (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) jānosaka tirgojamo ieguldījumu fondu vērtēšanas noteikumi, kas atšķiras no tiem, kurus piemēro tirgojamām pašu kapitāla akcijām, un jāprecizē, kā tiek sniegts pārskats par reversajām operācijām ar finanšu iestādēm, kas nav kredītiestādes.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35), |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) groza šādi:

| 1) | ar šādu pantu aizstāj 8. pantu:

  “8. pants
  Uzkrājums finanšu riskam
  Ņemot vērā ECB veikto darbību raksturu, ECB Padome ECB bilancē var veidot uzkrājumu finanšu riskam. ECB Padome lemj par uzkrājuma apmēru un izmantojumu, balstoties uz pamatotām to risku aplēsēm, kuriem pakļauta ECB.”; |
| --- | --- |

1)

ar šādu pantu aizstāj 8. pantu:

“8. pants

Uzkrājums finanšu riskam

Ņemot vērā ECB veikto darbību raksturu, ECB Padome ECB bilancē var veidot uzkrājumu finanšu riskam. ECB Padome lemj par uzkrājuma apmēru un izmantojumu, balstoties uz pamatotām to risku aplēsēm, kuriem pakļauta ECB.”;

| 2) | ar šādu pantu aizstāj 11. pantu:

  “11. pants
  Tirgojamas pašu kapitāla akcijas
  Tirgojamas pašu kapitāla akcijas uzskaita saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 11. pantu.”; |
| --- | --- |

2)

ar šādu pantu aizstāj 11. pantu:

“11. pants

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas uzskaita saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 11. pantu.”;

| 3) | iekļauj šādu 11.a pantu:

  “11.a pants
  Tirgojami ieguldījumu fondi
  Tirgojamus ieguldījumu fondus uzskaita saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 11.a pantu.”; |
| --- | --- |

3)

iekļauj šādu 11.a pantu:

“11.a pants

Tirgojami ieguldījumu fondi

Tirgojamus ieguldījumu fondus uzskaita saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 11.a pantu.”;

| 4) | lēmuma I pielikumu aizstāj ar šī lēmuma I pielikumu; |
| --- | --- |

4)

lēmuma I pielikumu aizstāj ar šī lēmuma I pielikumu;

| 5) | lēmuma III pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikumu. |
| --- | --- |

5)

lēmuma III pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 31. decembrī.

Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 28. novembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/2247 (2016. gada 3. novembris) par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2016/35) (OV L 347, 20.12.2016., 1. lpp.).

1

---

I PIELIKUMS

Lēmuma (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) I pielikumu aizstāj ar šādu:

‘I PIELIKUMS

BILANCES SASTĀDĪŠANAS UN NOVĒRTĒŠANAS NOTEIKUMI

AKTĪVI

| | Bilances postenis | Bilances posteņu satura sistematizācija | Novērtēšanas princips |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi | Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu. | Tirgus vērtība |
| 2. | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem | Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas | |
| 2.1. | Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi | a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

  Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”. |

Bilances postenis

Bilances posteņu satura sistematizācija

Novērtēšanas princips

1.

Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi

Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu.

Tirgus vērtība

2.

Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

2.1.

Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi

a)

Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”.

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

  Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| b) | Speciālās aizņēmuma tiesības (SDR)

  SDR turējumi (bruto) |
| --- | --- |

b)

Speciālās aizņēmuma tiesības (SDR)

SDR turējumi (bruto)

| b) | SDR

  Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

SDR

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| c) | Pārējās prasības

  Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos |
| --- | --- |

c)

Pārējās prasības

Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos

| c) | Pārējās prasības

  Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Pārējās prasības

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

2.2.

Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi |
| --- | --- |

a)

Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas

  Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Atlikumi bankās ārpus euro zonas

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

b)

Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

| b) | i) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami parāda vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

iv)

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| v) | Tirgojami ieguldījumu fondi

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

v)

Tirgojami ieguldījumu fondi

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| c) | Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

| c) | Ārējie kredīti

  Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko izsaka pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Ārējie kredīti

Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko izsaka pēc valūtas tirgus kursa

| d) | Pārējie ārējie aktīvi

  Ārpus euro zonas banknotes un monētas |
| --- | --- |

d)

Pārējie ārējie aktīvi

Ārpus euro zonas banknotes un monētas

| d) | Pārējie ārējie aktīvi

  Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

d)

Pārējie ārējie aktīvi

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

3.

Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

| a) | Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

a)

Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti

| a) | i) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami parāda vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

iv)

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| v) | Tirgojami ieguldījumu fondi
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

v)

Tirgojami ieguldījumu fondi

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| b) | Pārējās prasības pret euro zonas valstu rezidentiem, kas nav prasības 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi |
| --- | --- |

b)

Pārējās prasības pret euro zonas valstu rezidentiem, kas nav prasības 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi

| b) | Pārējās prasības

  Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Pārējās prasības

Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

4.

Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

4.1.

Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību |
| --- | --- |

a)

Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas

  Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Atlikumi bankās ārpus euro zonas

Nominālvērtība

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

b)

Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

| b) | i) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami parāda vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

  Tirgus cena |
| --- | --- |

iv)

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

Tirgus cena

| v) | Tirgojami ieguldījumu fondi

  Tirgus cena |
| --- | --- |

v)

Tirgojami ieguldījumu fondi

Tirgus cena

| c) | Kredīti ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

Kredīti ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

| c) | Kredīti ārpus euro zonas

  Noguldījumi pēc nominālvērtības |
| --- | --- |

c)

Kredīti ārpus euro zonas

Noguldījumi pēc nominālvērtības

| d) | Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” un 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem”
  Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, kas nav iegādāti monetārās politikas mērķiem |
| --- | --- |

d)

Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” un 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem”

Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, kas nav iegādāti monetārās politikas mērķiem

| d) | i) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami parāda vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

4.2.

Kredīta iespēju prasības Valūtas kursa mehānisma (VKM) II ietvaros

Kredīti saskaņā ar VKM II nosacījumiem

Nominālvērtība

5.

Euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā izsniegti aizdevumi euro

Posteņi no 5.1. līdz 5.5.: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti I pielikumā Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnei (ES) 2015/510 (ECB/2014/60)(*)

5.1.

Galvenās refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

Nominālvērtība vai repo izmaksas

5.2.

Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši reversie darījumi, kuri parasti notiek reizi mēnesī un kuru termiņš ir ilgāks par galveno refinansēšanas operāciju termiņu

Nominālvērtība vai repo izmaksas

5.3.

Precizējošās reversās operācijas

Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

Nominālvērtība vai repo izmaksas

5.4.

Strukturālās reversās operācijas

Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

Nominālvērtība vai repo izmaksas

5.5.

Aizdevumu iespēja uz nakti

Likviditātes uz nakti iespēja ar noteiktu procentu likmi pret atbilstošajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība vai repo izmaksas

5.6.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

Nominālvērtība vai cena

6.

Pārējās prasības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro”, t. sk. darījumi, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un pārējās prasības Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādēs euro zonā. Citas prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām.

Nominālvērtība vai cena

7.

Euro zonas valstu rezidentu vērtspapīri euro

7.1.

Monetārās politikas mērķiem turētie vērtspapīri

Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem (t. sk. vērtspapīri, kas iegādāti monetārās politikas mērķiem, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas vai daudzpusējās attīstības bankas, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas). Eiropas Centrālās bankas (ECB) parāda sertifikāti, kas nopirkti precizējošo operāciju vajadzībām

| a) | Tirgojami parāda vērtspapīri

  Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:






  i) | Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

Tirgojami parāda vērtspapīri

Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:

i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) | Netirgojami parāda vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

7.2.

Pārējie vērtspapīri

Vērtspapīri, kas nav iekļauti 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem” un 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”: euro denominētas parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, tieši turēti naudas tirgus vērtspapīri, t. sk. valdības vērtspapīri, kas radušies laikā pirms Ekonomikas un monetārās savienības (EMS). Pašu kapitāla akcijas un ieguldījumu fondi

| a) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| c) | Netirgojami parāda vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

c)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| d) | Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

  Tirgus cena |
| --- | --- |

d)

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

Tirgus cena

| e) | Tirgojami ieguldījumu fondi

  Tirgus cena |
| --- | --- |

e)

Tirgojami ieguldījumu fondi

Tirgus cena

8.

Valdības parāds euro

Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, kredīti)

Noguldījumi/kredīti pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc izmaksām

9.

Eurosistēmas iekšējās prasības

9.1.

Prasības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju

Eurosistēmas iekšējās prasības pret nacionālajām centrālajām bankām (NCB), kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas

Izmaksas

9.2.

Prasības saistībā ar euro banknošu sadali Eurosistēmā

Prasības, kas saistītas ar ECB banknošu emisiju saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu ECB/2010/29(**)

Nominālvērtība

9.3.

Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| a) | neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 10.2. pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)” |
| --- | --- |

a)

neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 10.2. pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

| b) | pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB |
| --- | --- |

b)

pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB

| b) | Tirgus vērtība |
| --- | --- |

b)

Tirgus vērtība

10.

Posteņi, kuros notiek norēķins

Norēķinu kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

Nominālvērtība

11.

Pārējie aktīvi

11.1.

Euro zonas monētas

Euro monētas

Nominālvērtība

11.2.

Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, t. sk. datoriekārtas, programmatūra

Izmaksas, atskaitot amortizāciju

Amortizācija ir aktīva amortizējamās summas sistemātiska sadale uz tā ekspluatācijas laiku. Ekspluatācijas laiks ir laiks, kurā pamatlīdzeklis ir pieejams iestādes izmantošanai. Individuālu materiālo pamatlīdzekļu ekspluatācijas laiku var sistemātiski pārskatīt, ja prognozes atšķiras no iepriekšējām aplēsēm. Lielāki aktīvi var sastāvēt no komponentiem ar atšķirīgu ekspluatācijas laiku. Šādu komponentu ekspluatācijas laiku novērtē atsevišķi

Nemateriālo aktīvu cena iekļauj nemateriālā aktīva iegādes cenu. Citas tiešās vai netiešās izmaksas iekļauj izdevumos

Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000 , atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

11.3.

Pārējie finanšu aktīvi

| — | Līdzdalība kapitālā un ieguldījumi meitasuzņēmumos, pašu kapitāla akcijas un ieguldījumu fondi, kas tiek turēti stratēģiskiem/politikas mērķiem |
| --- | --- |

—

Līdzdalība kapitālā un ieguldījumi meitasuzņēmumos, pašu kapitāla akcijas un ieguldījumu fondi, kas tiek turēti stratēģiskiem/politikas mērķiem

| — | Vērtspapīri, t. sk. pašu kapitāla akcijas un ieguldījumu fondi, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri, t. sk. pašu kapitāla akcijas un ieguldījumu fondi, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

| — | Reversā repo darījumi ar finanšu iestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo aktīvu posteni |
| --- | --- |

—

Reversā repo darījumi ar finanšu iestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo aktīvu posteni

| — | — Euro denominēti reversā repo darījumi ar euro zonas finanšu iestādēm, kas nav kredītiestādes, saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu, izņemot saskaņā ar šo posteni turētos |
| --- | --- |

—

— Euro denominēti reversā repo darījumi ar euro zonas finanšu iestādēm, kas nav kredītiestādes, saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu, izņemot saskaņā ar šo posteni turētos

| a) | Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

  Tirgus cena |
| --- | --- |

a)

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

Tirgus cena

| b) | Tirgojami ieguldījumu fondi

  Tirgus cena |
| --- | --- |

b)

Tirgojami ieguldījumu fondi

Tirgus cena

| c) | Līdzdalība kapitālā un nelikvīdas pašu kapitāla daļas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums

  Uz izmaksām attiecas samazinājums |
| --- | --- |

c)

Līdzdalība kapitālā un nelikvīdas pašu kapitāla daļas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums

Uz izmaksām attiecas samazinājums

| d) | Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība

  Tīrā aktīvu vērtība |
| --- | --- |

d)

Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība

Tīrā aktīvu vērtība

| e) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena, prēmijas/diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

e)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena, prēmijas/diskonti tiek amortizēti

| f) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

f)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| g) | Netirgojami parāda vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums |
| --- | --- |

g)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

| h) | Atlikumi bankās un kredīti

  Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās |
| --- | --- |

h)

Atlikumi bankās un kredīti

Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās

11.4.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

11.5.

Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu izmaksas

Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un samaksātie uzkrātie procenti, t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

11.6.

Dažādi

| a) | Avansi, kredīti un citi mazie posteņi. Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata |
| --- | --- |

a)

Avansi, kredīti un citi mazie posteņi. Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata

| a) | Nominālvērtība vai izmaksas |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība vai izmaksas

| b) | Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem |
| --- | --- |

b)

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

| b) | Tirgus vērtība |
| --- | --- |

b)

Tirgus vērtība

| c) | Neto pensiju aktīvi |
| --- | --- |

c)

Neto pensiju aktīvi

| c) | Kā 25. panta 2. punktā |
| --- | --- |

c)

Kā 25. panta 2. punktā

| d) | Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās |
| --- | --- |

d)

Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās

| d) | Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas) |
| --- | --- |

d)

Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas)

| e) | Aktīvi vai prasības (pret trešajām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums |
| --- | --- |

e)

Aktīvi vai prasības (pret trešajām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums

| e) | Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā) |
| --- | --- |

e)

Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā)

12.

Gada zaudējumi

Nominālvērtība

PASĪVI

| | Bilances postenis | Bilances posteņu satura sistematizācija | Novērtēšanas princips |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Banknotes apgrozībā | Euro banknotes, ko ECB emitējusi saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29 | Nominālvērtība |
| 2. | Saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā | Posteņi 2.1., 2.2., 2.3. un 2.5.: noguldījumi euro kā aprakstīts Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) | |
| 2.1. | Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu) | Tādu kredītiestāžu euro konti, kas saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (“ECBS Statūti”) ir iekļautas obligāto rezervju prasībai pakļauto finanšu iestāžu sarakstā. Šis postenis galvenokārt aptver kontus, ko lieto obligāto rezervju turēšanai | Nominālvērtība |
| 2.2. | Noguldījumu iespēja uz nakti | Noguldījumi uz nakti ar noteiktu procentu likmi (pastāvīgā iespēja) | Nominālvērtība |
| 2.3. | Termiņnoguldījumi | Piesaiste nolūkā samazināt likviditāti sakarā ar precizējošajām operācijām | Nominālvērtība |
| 2.4. | Precizējošās reversās operācijas | Ar monetāro politiku saistīti darījumi ar mērķi samazināt likviditāti | Nominālvērtība vai repo izmaksas |
| 2.5. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi | Kredītiestāžu noguldījumi, sakarā ar tādu pamatā esošo aktīvu vērtības samazināšanos, kas attiecas uz šīm kredītiestādēm izsniegtiem kredītiem | Nominālvērtība |
| 3. | Pārējās saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm | Repo darījumi kredītiestādēm vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro” Citas operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Izņemot kredītiestāžu pieprasījuma noguldījumu kontus | Nominālvērtība vai repo izmaksas |
| 4. | ECB emitētie parāda vērtspapīri | Parāda sertifikāti, kas aprakstīti Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60). Diskonta vērtspapīrs, ko emitē nolūkā samazināt likviditāti | Izmaksas
  Diskontus amortizē |
| 5. | Saistības euro pret citiem euro zonas valstu rezidentiem | | |
| 5.1. | Vispārējā valdība | Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma | Nominālvērtība |
| 5.2. | Pārējās saistības | Personāla, uzņēmumu un klientu norēķinu konti, tostarp finanšu iestādes, kas atbrīvotas no pienākuma turēt obligātās rezerves (skatīt 2.1. pasīvu posteni); repo darījumi ar finanšu iestādēm, kas nav kredītiestādes, tādu vērtspapīru pārvaldībai, uz ko neattiecas aktīvu postenis 11.3. “Pārējie finanšu aktīvi”; termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma | Nominālvērtība |
| 6. | Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem | Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma, t. sk. konti, ko tur maksājumu mērķiem, un konti, ko tur rezervju pārvaldības mērķiem, kuru turētāji ir citas bankas, centrālās bankas, starptautiskās/pārnacionālās institūcijas, t. sk. Eiropas Komisija, citu noguldītāju pieprasījuma noguldījumu konti. Repo darījumi euro denominētu vērtspapīru pārvaldībai Atlikumi to centrālo banku TARGET2 kontos, kuru dalībvalstu valūta ir euro | Nominālvērtība vai repo izmaksas |
| 7. | Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem | Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu | Nominālvērtība, pārrēķināta pēc gada beigu ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| 8. | Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem | | |
| 8.1. | Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības | Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu | Nominālvērtība, pārrēķināta pēc gada beigu ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| 8.2. | Kredītiespēju saistības VKM II ietvaros | Aizņemšanās saskaņā ar VKM II nosacījumiem | Nominālvērtība, pārrēķināta pēc gada beigu ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| 9. | Saistības pret SVF Speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros | SDR izteikts postenis, kas uzrāda SDR summu, kas sākotnēji piešķirta attiecīgajai valstij/NCB | Nominālvērtība, pārrēķināta pēc gada beigu ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| 10. | Eurosistēmas iekšējās saistības | | |
| 10.1. | Saistības par nodotajām ārējām rezervēm | ECB bilances postenis, denominēts euro | Nominālvērtība |
| 10.2. | Pārējās saistības Eurosistēmā (neto) | Šādu apakšposteņu neto pozīcija:






  a) | neto saistības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 9.3. aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)” |

Bilances postenis

Bilances posteņu satura sistematizācija

Novērtēšanas princips

1.

Banknotes apgrozībā

Euro banknotes, ko ECB emitējusi saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29

Nominālvērtība

2.

Saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā

Posteņi 2.1., 2.2., 2.3. un 2.5.: noguldījumi euro kā aprakstīts Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60)

2.1.

Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

Tādu kredītiestāžu euro konti, kas saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (“ECBS Statūti”) ir iekļautas obligāto rezervju prasībai pakļauto finanšu iestāžu sarakstā. Šis postenis galvenokārt aptver kontus, ko lieto obligāto rezervju turēšanai

Nominālvērtība

2.2.

Noguldījumu iespēja uz nakti

Noguldījumi uz nakti ar noteiktu procentu likmi (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība

2.3.

Termiņnoguldījumi

Piesaiste nolūkā samazināt likviditāti sakarā ar precizējošajām operācijām

Nominālvērtība

2.4.

Precizējošās reversās operācijas

Ar monetāro politiku saistīti darījumi ar mērķi samazināt likviditāti

Nominālvērtība vai repo izmaksas

2.5.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

Kredītiestāžu noguldījumi, sakarā ar tādu pamatā esošo aktīvu vērtības samazināšanos, kas attiecas uz šīm kredītiestādēm izsniegtiem kredītiem

Nominālvērtība

3.

Pārējās saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm

Repo darījumi kredītiestādēm vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro” Citas operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Izņemot kredītiestāžu pieprasījuma noguldījumu kontus

Nominālvērtība vai repo izmaksas

4.

ECB emitētie parāda vērtspapīri

Parāda sertifikāti, kas aprakstīti Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60). Diskonta vērtspapīrs, ko emitē nolūkā samazināt likviditāti

Izmaksas

Diskontus amortizē

5.

Saistības euro pret citiem euro zonas valstu rezidentiem

5.1.

Vispārējā valdība

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

Nominālvērtība

5.2.

Pārējās saistības

Personāla, uzņēmumu un klientu norēķinu konti, tostarp finanšu iestādes, kas atbrīvotas no pienākuma turēt obligātās rezerves (skatīt 2.1. pasīvu posteni); repo darījumi ar finanšu iestādēm, kas nav kredītiestādes, tādu vērtspapīru pārvaldībai, uz ko neattiecas aktīvu postenis 11.3. “Pārējie finanšu aktīvi”; termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

Nominālvērtība

6.

Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma, t. sk. konti, ko tur maksājumu mērķiem, un konti, ko tur rezervju pārvaldības mērķiem, kuru turētāji ir citas bankas, centrālās bankas, starptautiskās/pārnacionālās institūcijas, t. sk. Eiropas Komisija, citu noguldītāju pieprasījuma noguldījumu konti. Repo darījumi euro denominētu vērtspapīru pārvaldībai Atlikumi to centrālo banku TARGET2 kontos, kuru dalībvalstu valūta ir euro

Nominālvērtība vai repo izmaksas

7.

Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc gada beigu ārvalsts valūtas tirgus kursa

8.

Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

8.1.

Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc gada beigu ārvalsts valūtas tirgus kursa

8.2.

Kredītiespēju saistības VKM II ietvaros

Aizņemšanās saskaņā ar VKM II nosacījumiem

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc gada beigu ārvalsts valūtas tirgus kursa

9.

Saistības pret SVF Speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

SDR izteikts postenis, kas uzrāda SDR summu, kas sākotnēji piešķirta attiecīgajai valstij/NCB

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc gada beigu ārvalsts valūtas tirgus kursa

10.

Eurosistēmas iekšējās saistības

10.1.

Saistības par nodotajām ārējām rezervēm

ECB bilances postenis, denominēts euro

Nominālvērtība

10.2.

Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

a)

neto saistības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis. Sk. arī 9.3. aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

| b) | pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB |
| --- | --- |

b)

pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums NCB

| b) | Tirgus vērtība |
| --- | --- |

b)

Tirgus vērtība

11.

Posteņi, kuros notiek norēķins

Norēķinu kontu atlikumi (saistības), ietverot žiro pārvedumu plūsmu

Nominālvērtība

12.

Pārējās saistības

12.1.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

12.2.

Uzkrājumi un nākamo periodu ienākumi

Turpmāko periodu izdevumi, kas saistīti ar pārskata periodu. Pārskata periodā saņemtie ienākumi, kas saistīti ar turpmākajiem periodiem

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

12.3.

Dažādi

| a) | Nodokļu atlikšanas konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar finanšu iestādēm vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3. aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Saistības uz trasta pamata. |
| --- | --- |

a)

Nodokļu atlikšanas konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar finanšu iestādēm vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3. aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Saistības uz trasta pamata.

| a) | Nominālvērtība vai (repo) izmaksas |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība vai (repo) izmaksas

| b) | Klientu zelta noguldījumi. |
| --- | --- |

b)

Klientu zelta noguldījumi.

| b) | Tirgus vērtība |
| --- | --- |

b)

Tirgus vērtība

| c) | Neto pensiju saistības |
| --- | --- |

c)

Neto pensiju saistības

| c) | Kā 25. panta 2. punktā |
| --- | --- |

c)

Kā 25. panta 2. punktā

13.

Uzkrājumi

| a) | Finanšu riskam un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē un iemaksām saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu attiecībā uz to dalībvalstu centrālajām bankām, kuru izņēmuma statuss ir atcelts |
| --- | --- |

a)

Finanšu riskam un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē un iemaksām saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu attiecībā uz to dalībvalstu centrālajām bankām, kuru izņēmuma statuss ir atcelts

| a) | Izmaksas/nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Izmaksas/nominālvērtība

| b) | Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

b)

Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām

| b) | Nominālvērtība (balstoties uz ECB Padomes novērtējumu gada beigās) |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība (balstoties uz ECB Padomes novērtējumu gada beigās)

14.

Pārvērtēšanas konti

| a) | Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visa veida euro denominētu vērtspapīru, visa veida ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru un iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus novērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saisītībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SDR
  Īpašie pārvērtēšanas konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu izriet no to dalībvalstu centrālo banku iemaksām, kurām atcelts izņēmuma statuss. Sk. 14. panta 2. punktu |
| --- | --- |

a)

Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visa veida euro denominētu vērtspapīru, visa veida ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru un iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus novērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saisītībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SDR

Īpašie pārvērtēšanas konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu izriet no to dalībvalstu centrālo banku iemaksām, kurām atcelts izņēmuma statuss. Sk. 14. panta 2. punktu

| a) | Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

| b) | Definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) atkārtotas novērtēšanas rezultāti attiecībā uz pēcnodarbinātības pabalstiem, kas ir šādu apakšposteņu neto pozīcija:






  i) | definēto pabalstu pienākuma pašreizējās vērtības aktuārie guvumi un zaudējumi |
| --- | --- | --- |

b)

Definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) atkārtotas novērtēšanas rezultāti attiecībā uz pēcnodarbinātības pabalstiem, kas ir šādu apakšposteņu neto pozīcija:

i)

definēto pabalstu pienākuma pašreizējās vērtības aktuārie guvumi un zaudējumi

| ii) | plāna aktīvu atdeve, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos |
| --- | --- |

ii)

plāna aktīvu atdeve, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos

| iii) | jebkuras izmaiņas attiecībā uz aktīvu griestu ietekmi, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos |
| --- | --- |

iii)

jebkuras izmaiņas attiecībā uz aktīvu griestu ietekmi, izņemot summas, kas ietvertas definētu neto pabalstu saistību (aktīvu) neto procentos

| b) | Kā 25. panta 2. punktā |
| --- | --- |

b)

Kā 25. panta 2. punktā

15.

Kapitāls un rezerves

15.1.

Kapitāls

Apmaksātais kapitāls

Nominālvērtība

15.2.

Rezerves

Likumos noteiktās rezerves saskaņā ar ECBS Statūtu 33. pantu un to dalībvalstu centrālo banku iemaksas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, kuru izņēmuma statuss ir atcelts

Nominālvērtība

16.

Gada peļņa

Nominālvērtība

---

(*)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).

*

(**)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2010/29 (2010. gada 13. decembris) par euro banknošu emisiju (OV L 35, 9.2.2011., 26. lpp.).

**

---

II PIELIKUMS

Lēmuma (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) III pielikumu aizstāj ar šādu:

‘III PIELIKUMS

Publicētais ECB peļņas un zaudējumu aprēķins

| (milj. euro |
| --- |
| Peļņas un zaudējumu aprēķins par gadu, kas beidzas .... gada 31. decembrī | Pārskata gads | Iepriekšējais gads |
| 1.1.1. | Ārējo rezervju aktīvu procentu ienākumi | | |
| 1.1.2. | Procentu ienākumi, kas gūti no euro banknošu sadales Eurosistēmā | | |
| 1.1.3. | Pārējie procentu ienākumi | | |
| 1.1. | Procentu ienākumi | | |
| 1.2.1. | Atlīdzība par NCB prasībām par nodotajām ārējām rezervēm | | |
| 1.2.2. | Pārējie procentu izdevumi | | |
| 1.2. | Procentu izdevumi | | |
| 1 | Tīrie procentu ieņēmumi | | |
| 2.1. | Realizētie finanšu operāciju guvumi/zaudējumi | | |
| 2.2. | Finanšu aktīvu un pozīciju norakstīšana | | |
| 2.3. | Pārvedums uz/no uzkrājuma finanšu riskam | | |
| 2 | Finanšu operāciju, vērtības norakstīšanas un riska uzkrājuma neto rezultāts | | |
| 3.1. | Komisijas maksu ienākumi | | |
| 3.2. | Komisijas maksu izdevumi | | |
| 3 | Tīrie komisijas maksas ienākumi/izdevumi (2) | | |
| 4 | Kapitāla akciju un līdzdalības kapitālā ienākumi | | |
| 5 | Pārējie ienākumi | | |
| Kopā tīrie ienākumi | | |
| 6 | Personāla izmaksas (3) | | |
| 7 | Administratīvie izdevumi (3) | | |
| 8 | Materiālo un nemateriālo pamatlīdzekļu nolietojums | | |
| 9 | Banknošu izgatavošanas pakalpojumi (4) | | |
| 10 | Pārējie izdevumi | | |
| Gada peļņa/(zaudējumi) | | |

(milj. euro

Peļņas un zaudējumu aprēķins par gadu, kas beidzas .... gada 31. decembrī

Pārskata gads

Iepriekšējais gads

1.1.1.

Ārējo rezervju aktīvu procentu ienākumi

1.1.2.

Procentu ienākumi, kas gūti no euro banknošu sadales Eurosistēmā

1.1.3.

Pārējie procentu ienākumi

1.1.

Procentu ienākumi

1.2.1.

Atlīdzība par NCB prasībām par nodotajām ārējām rezervēm

1.2.2.

Pārējie procentu izdevumi

1.2.

Procentu izdevumi

1

Tīrie procentu ieņēmumi

2.1.

Realizētie finanšu operāciju guvumi/zaudējumi

2.2.

Finanšu aktīvu un pozīciju norakstīšana

2.3.

Pārvedums uz/no uzkrājuma finanšu riskam

2

Finanšu operāciju, vērtības norakstīšanas un riska uzkrājuma neto rezultāts

3.1.

Komisijas maksu ienākumi

3.2.

Komisijas maksu izdevumi

3

Tīrie komisijas maksas ienākumi/izdevumi (2)

4

Kapitāla akciju un līdzdalības kapitālā ienākumi

5

Pārējie ienākumi

Kopā tīrie ienākumi

6

Personāla izmaksas (3)

7

Administratīvie izdevumi (3)

8

Materiālo un nemateriālo pamatlīdzekļu nolietojums

9

Banknošu izgatavošanas pakalpojumi (4)

10

Pārējie izdevumi

Gada peļņa/(zaudējumi)

---

(1)  ECB var publicēt arī precīzas euro summas, vai summas, kas noapaļotas citā veidā.

1

(2)  Ienākumu un izdevumu sadalījumu var sniegt arī gada pārskata paskaidrojuma rakstā.

2

(3)  T. sk. uzkrājumi administratīvām vajadzībām.

3

(4)  Šo posteni izmanto, ja banknošu izgatavošanu uztic ārpakalpojumu sniedzējam (to ārējo uzņēmumu sniegto pakalpojumu izmaksām, kas centrālo banku vārdā veic banknošu izgatavošanu). Izmaksas saistībā ar euro banknošu emisiju iekļauj peļņas un zaudējumu aprēķinā pēc rēķina izrakstīšanas dienas vai citas dienas, kurā izmaksas radušās, sk. arī Pamatnostādni (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34).

4

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/183 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/183

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/2216

(2019. gada 28. novembris),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/298 par to, kā pagaidām sadala Eiropas Centrālās bankas ienākumus (ECB/2019/36)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 33. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) (1) atsaucas uz uzkrājuma finanšu riskam izveidošanu Eiropas Centrālās bankas bilancē. Uz šo uzkrājumu finanšu riskam būtu jāatsaucas Lēmuma (ES) 2015/298 (ECB/2014/57) (2) 3. pantā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) (1) atsaucas uz uzkrājuma finanšu riskam izveidošanu Eiropas Centrālās bankas bilancē. Uz šo uzkrājumu finanšu riskam būtu jāatsaucas Lēmuma (ES) 2015/298 (ECB/2014/57) (2) 3. pantā.

| (2) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/298 (ECB/2014/57), |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/298 (ECB/2014/57),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

Lēmuma (ES) 2015/298 (ECB/2014/57) 3. pantu aizstāj ar šādu:

“Atkāpjoties no 2. panta, ECB Padome līdz finanšu gada beigām lemj par to, vai minētajā pantā norādītie ECB ienākumi vai to daļa būtu jāpatur tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai nodrošinātu, ka sadalīto ienākumu summa nepārsniedz ECB tīro peļņu attiecīgajā gadā. Šādu lēmumu pieņem, ja, balstoties uz ECB Valdes pamatotu aplēsi, ECB Padome sagaida, ka ECB gadā kopā būs zaudējumi vai ka tai būs gada tīrā peļņa, kas ir mazāka par 2. pantā minēto aplēsto tās ienākumu summu. ECB Padome līdz finanšu gada beigām var lemt par minētajā pantā norādīto ECB ienākumu vai to daļas ieskaitīšanu uzkrājumā finanšu riskam.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 31. decembrī.

Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 28. novembrī

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/2247 (2016. gada 3. novembris) par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2016/35) (OV L 347, 20.12.2016., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/298 (2014. gada 15. decembris) par to, kā pagaidām sadala Eiropas Centrālās bankas ienākumus (ECB/2014/57) (OV L 53, 25.2.2015., 24. lpp.).

2

---

PAMATNOSTĀDNES

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/184 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/184

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2019/2217

(2019. gada 28. novembris),

ar ko groza Pamatnostādni (ES) 2016/2249 par grāmatvedības un finanšu pārskatu sniegšanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2019/34)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1., 14.3. un 26.4. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) Ģenerālpadomes ieguldījumu saskaņā ar Eiropas Centrālās banku sistēmas Statūtu 46.2. panta otro un trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) (1) nosaka noteikumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu grāmatvedības uzskaiti un finanšu pārskatu sniegšanu par nacionālo centrālo banku veiktajām operācijām. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) (1) nosaka noteikumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu grāmatvedības uzskaiti un finanšu pārskatu sniegšanu par nacionālo centrālo banku veiktajām operācijām.

| (2) | Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) IV pielikums jāprecizē saistībā ar finanšu pārskatu sniegšanu par indeksētiem vērtspapīriem, kuru indeksācijas komponents iekļauts bilances uzskaites vērtībā ceturkšņa beigās un gada beigās, pārskatu sniegšanu par reversajiem darījumiem ar finanšu iestādēm, kas nav kredītiestādes, kā arī saistībā ar vērtēšanas principu, ko izmanto ar pensiju saistītiem uzkrājumiem. |
| --- | --- |

(2)

Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) IV pielikums jāprecizē saistībā ar finanšu pārskatu sniegšanu par indeksētiem vērtspapīriem, kuru indeksācijas komponents iekļauts bilances uzskaites vērtībā ceturkšņa beigās un gada beigās, pārskatu sniegšanu par reversajiem darījumiem ar finanšu iestādēm, kas nav kredītiestādes, kā arī saistībā ar vērtēšanas principu, ko izmanto ar pensiju saistītiem uzkrājumiem.

| (3) | Uzkrājuma, kuru NCB var noteikt saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 8. pantu, tvērums būtu jāpaplašina, lai aptvertu visus finanšu riskus. |
| --- | --- |

(3)

Uzkrājuma, kuru NCB var noteikt saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 8. pantu, tvērums būtu jāpaplašina, lai aptvertu visus finanšu riskus.

| (4) | Pamatnostādnē (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) jānosaka vērtēšanas noteikumi tirgojamiem ieguldījumu fondiem, kas atšķiras no noteikumiem, kurus piemēro tirgojamām pašu kapitāla akcijām. |
| --- | --- |

(4)

Pamatnostādnē (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) jānosaka vērtēšanas noteikumi tirgojamiem ieguldījumu fondiem, kas atšķiras no noteikumiem, kurus piemēro tirgojamām pašu kapitāla akcijām.

| (5) | Finanšu pārskatu sniegšana par darījumiem ar darījumu partneriem, kas saņem ārkārtas likviditātes palīdzību nodrošinātu kredītu veidā, jāprecizē, skaidri atsaucoties uz šīm darbībām Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) IV pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Finanšu pārskatu sniegšana par darījumiem ar darījumu partneriem, kas saņem ārkārtas likviditātes palīdzību nodrošinātu kredītu veidā, jāprecizē, skaidri atsaucoties uz šīm darbībām Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) IV pielikumā.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34), |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34),

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) groza šādi:

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 5. panta 4. punktu:

  “4.   Skaitļos, kas veido daļu no ikdienas finanšu datiem Eurosistēmas finanšu pārskatu sniegšanas mērķiem, parāda skaidrās naudas kustību bilances posteņos, izņemot ceturkšņa beigu un gada beigu grāmatvedības korekcijas un posteņus ar virsrakstu “Pārējie aktīvi” un “Pārējās saistības”. Ceturkšņa beigās un gada beigās vērtspapīru bilances uzskaites vērtībā iekļauj arī amortizāciju un jebkuru indeksācijas summu, kas rodas no indeksētām obligācijām.”; |
| --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 5. panta 4. punktu:

“4.   Skaitļos, kas veido daļu no ikdienas finanšu datiem Eurosistēmas finanšu pārskatu sniegšanas mērķiem, parāda skaidrās naudas kustību bilances posteņos, izņemot ceturkšņa beigu un gada beigu grāmatvedības korekcijas un posteņus ar virsrakstu “Pārējie aktīvi” un “Pārējās saistības”. Ceturkšņa beigās un gada beigās vērtspapīru bilances uzskaites vērtībā iekļauj arī amortizāciju un jebkuru indeksācijas summu, kas rodas no indeksētām obligācijām.”;

| 2) | ar šādu pantu aizstāj 8. pantu:

  “8. pants

  Uzkrājums finanšu riskam
  Ņemot vērā NCB veikto darbību raksturu, NCB savā bilancē var veidot uzkrājumu finanšu riskam. NCB lemj par uzkrājuma apmēru un izmantojumu, balstoties uz pamatotām to risku aplēsēm, kuriem pakļauta NCB.”; |
| --- | --- |

2)

ar šādu pantu aizstāj 8. pantu:

“8. pants

Uzkrājums finanšu riskam

Ņemot vērā NCB veikto darbību raksturu, NCB savā bilancē var veidot uzkrājumu finanšu riskam. NCB lemj par uzkrājuma apmēru un izmantojumu, balstoties uz pamatotām to risku aplēsēm, kuriem pakļauta NCB.”;

| 3) | ar šādu pantu aizstāj 11. pantu:

  “11. pants

  Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

  1.   Šo pantu piemēro tirgojamām pašu kapitāla akcijām, t. i., akcijām vai akciju fondiem, neatkarīgi no tā, vai darījumus veic tieši pārskata sniedzēja iestāde, vai starpnieks, izņemot darbības, ko veic attiecībā uz līdzdalību kapitālā, ieguldījumiem meitasuzņēmumos vai būtisku līdzdalību kapitālā.


  2.   Tirgojamas pašu kapitāla akcijas ārvalstu valūtās, kas norādīti pie “Pārējiem aktīviem”, neveido daļu no vispārējās valūtas pozīcijas, bet ir daļa no atsevišķa valūtas turējuma. Ieteicams attiecīgās ārvalstu valūtas guvumu un zaudējumu aprēķinu izdarīt ar neto vidējo izmaksu metodi vai ar vidējo izmaksu metodi.


  3.   Tirgojamu pašu kapitāla akciju pārvērtēšana notiek saskaņā ar 9. panta 3. punktu. Ieskaits starp dažādām pašu kapitāla akcijām netiek veikts.


  4.   Darījumus norāda bilancē pēc darījuma cenas.


  5.   Starpniecības maksu norāda kā darījuma izmaksas, kas jāiekļauj aktīva izmaksās, vai kā izdevumus peļņas un zaudējumu aprēķinā.


  6.   Iegādātās dividendes summu iekļauj tirgojamu pašu kapitāla akciju izmaksās. Bezdividenžu dienā, kamēr dividenžu maksa vēl nav saņemta, iegādāto dividenžu summu var uzskatīt par atsevišķu posteni.


  7.   Dividenžu uzkrātos procentus perioda beigās neiegrāmato, jo tie jau ir atspoguļoti pašu kapitāla akciju tirgus cenā, izņemot akcijas, kas kotētas bez dividendēm.


  8.   Ar tiesību emisiju rīkojas kā ar atsevišķu aktīvu pēc emitēšanas. Iegādes izmaksas aprēķina, pamatojoties uz akcijas vidējo cenu, jaunas iegādes bāzes cenu un esošo un jauno akciju proporciju. Alternatīvi tiesību cena var pamatoties uz tiesību tirgus vērtību, akciju vecajām vidējām izmaksām un akciju tirgus cenu pirms tiesību emisijas.”; |
| --- | --- |

3)

ar šādu pantu aizstāj 11. pantu:

“11. pants

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

1.   Šo pantu piemēro tirgojamām pašu kapitāla akcijām, t. i., akcijām vai akciju fondiem, neatkarīgi no tā, vai darījumus veic tieši pārskata sniedzēja iestāde, vai starpnieks, izņemot darbības, ko veic attiecībā uz līdzdalību kapitālā, ieguldījumiem meitasuzņēmumos vai būtisku līdzdalību kapitālā.

2.   Tirgojamas pašu kapitāla akcijas ārvalstu valūtās, kas norādīti pie “Pārējiem aktīviem”, neveido daļu no vispārējās valūtas pozīcijas, bet ir daļa no atsevišķa valūtas turējuma. Ieteicams attiecīgās ārvalstu valūtas guvumu un zaudējumu aprēķinu izdarīt ar neto vidējo izmaksu metodi vai ar vidējo izmaksu metodi.

3.   Tirgojamu pašu kapitāla akciju pārvērtēšana notiek saskaņā ar 9. panta 3. punktu. Ieskaits starp dažādām pašu kapitāla akcijām netiek veikts.

4.   Darījumus norāda bilancē pēc darījuma cenas.

5.   Starpniecības maksu norāda kā darījuma izmaksas, kas jāiekļauj aktīva izmaksās, vai kā izdevumus peļņas un zaudējumu aprēķinā.

6.   Iegādātās dividendes summu iekļauj tirgojamu pašu kapitāla akciju izmaksās. Bezdividenžu dienā, kamēr dividenžu maksa vēl nav saņemta, iegādāto dividenžu summu var uzskatīt par atsevišķu posteni.

7.   Dividenžu uzkrātos procentus perioda beigās neiegrāmato, jo tie jau ir atspoguļoti pašu kapitāla akciju tirgus cenā, izņemot akcijas, kas kotētas bez dividendēm.

8.   Ar tiesību emisiju rīkojas kā ar atsevišķu aktīvu pēc emitēšanas. Iegādes izmaksas aprēķina, pamatojoties uz akcijas vidējo cenu, jaunas iegādes bāzes cenu un esošo un jauno akciju proporciju. Alternatīvi tiesību cena var pamatoties uz tiesību tirgus vērtību, akciju vecajām vidējām izmaksām un akciju tirgus cenu pirms tiesību emisijas.”;

| 4) | iekļauj šādu 11.a pantu:

  “11.a pants

  Tirgojami ieguldījumu fondi

  1.   Šo pantu piemēro tirgojamiem ieguldījumu fondiem, kas atbilst šādiem kritērijiem:






  a) | tie iegūti vienīgi ieguldījumu nolūkā, neradot ietekmi uz pirkšanas un pārdošanas lēmumiem ikdienā; |
| --- | --- | --- |

4)

iekļauj šādu 11.a pantu:

“11.a pants

Tirgojami ieguldījumu fondi

1.   Šo pantu piemēro tirgojamiem ieguldījumu fondiem, kas atbilst šādiem kritērijiem:

a)

tie iegūti vienīgi ieguldījumu nolūkā, neradot ietekmi uz pirkšanas un pārdošanas lēmumiem ikdienā;

| b) | ieguldījumu stratēģija un fonda pilnvaras noteiktas iepriekš, un visi noteikumi un nosacījumi ir paredzēti līgumā; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu stratēģija un fonda pilnvaras noteiktas iepriekš, un visi noteikumi un nosacījumi ir paredzēti līgumā;

| c) | ieguldījuma atdeve tiks vērtēta kā viens ieguldījums atbilstoši fonda ieguldījumu stratēģijai; |
| --- | --- |

c)

ieguldījuma atdeve tiks vērtēta kā viens ieguldījums atbilstoši fonda ieguldījumu stratēģijai;

| d) | fonds ir atsevišķa struktūra neatkarīgi no tā juridiskās formas, un tas tiek pārvaldīts neatkarīgi, t. sk. pieņemot ieguldījumu lēmumus ikdienā.
  Ņemot vērā a)–d) apakšpunktā minētos kritērijus, šis pants var attiekties arī uz darbinieku ilgtermiņa pabalstu fondiem, ja vien tiem nav piemērojama atšķirīga grāmatvedības sistēma.
  Ņemot vērā a)–c) apakšpunktā minētos kritērijus un ievērojot 3. panta 1. punktā minēto kvalitatīvo raksturojumu, šo pantu var piemērot arī pašu kapitāla portfeļiem, kas nav atsevišķa juridiska persona, bet tiek ārēji pārvaldīti un strikti replicē indeksētā fonda darbību. Šī panta vajadzībām šādus pašu kapitāla portfeļus uzskata par tirgojamiem ieguldījumu fondiem. |
| --- | --- |

d)

fonds ir atsevišķa struktūra neatkarīgi no tā juridiskās formas, un tas tiek pārvaldīts neatkarīgi, t. sk. pieņemot ieguldījumu lēmumus ikdienā.

Ņemot vērā a)–d) apakšpunktā minētos kritērijus, šis pants var attiekties arī uz darbinieku ilgtermiņa pabalstu fondiem, ja vien tiem nav piemērojama atšķirīga grāmatvedības sistēma.

Ņemot vērā a)–c) apakšpunktā minētos kritērijus un ievērojot 3. panta 1. punktā minēto kvalitatīvo raksturojumu, šo pantu var piemērot arī pašu kapitāla portfeļiem, kas nav atsevišķa juridiska persona, bet tiek ārēji pārvaldīti un strikti replicē indeksētā fonda darbību. Šī panta vajadzībām šādus pašu kapitāla portfeļus uzskata par tirgojamiem ieguldījumu fondiem.

2.   Tirgojamus ieguldījumu fondus ārvalstu valūtās, kas norādīti pie “Pārējiem aktīviem”, neveido daļu no vispārējās valūtas pozīcijas, bet ir daļa no atsevišķa valūtas turējuma. Ieteicams attiecīgās ārvalstu valūtas guvumu un zaudējumu aprēķinu izdarīt saskaņā ar neto vidējo izmaksu metodi vai saskaņā ar vidējo izmaksu metodi.

3.   Tirgojamu ieguldījumu fondu pārvērtēšanu veic pēc neto principa, nevis ņemot vērā pamatā esošos aktīvus. Ieskaits starp dažādiem tirgojamiem ieguldījumu fondiem netiek veikts.

4.   Darījumus norāda bilancē pēc darījuma cenas.

5.   Starpniecības maksu norāda kā darījuma izmaksas, kas jāiekļauj aktīva izmaksās, vai kā izdevumus peļņas un zaudējumu aprēķinā.

6.   Iegādātās dividendes summu iekļauj tirgojamu ieguldījumu fondu izmaksās. Bezdividenžu dienā, kamēr dividenžu maksa vēl nav saņemta, iegādāto dividenžu summu var uzskatīt par atsevišķu posteni.

7.   Tirgojamu ieguldījumu fondu dividenžu uzkrātos procentus perioda beigās neiegrāmato, jo tie jau ir atspoguļoti tirgojamu ieguldījumu fondu tirgus cenā, izņemot akcijas, kas kotētas bez dividendēm.”;

| 5) | šādu terminu iekļauj II pielikumā alfabētiskā secībā:






  “– | Finanšu risks: tirgus risks, likviditātes risks un kredītrisks.”; |
| --- | --- | --- |

5)

šādu terminu iekļauj II pielikumā alfabētiskā secībā:

“–

Finanšu risks: tirgus risks, likviditātes risks un kredītrisks.”;

| 6) | ar šādu definīciju aizstāj II pielikuma glosārija termina “Ārkārtas likviditātes palīdzība (ĀLP)” definīciju:






  “– | Ārkārtas likviditātes palīdzība (ĀLP): Palīdzība, kas tiek sniegta maksātspējīgai finanšu iestādei vai maksātspējīgu finanšu iestāžu grupai, kurai ir likviditātes pagaidu problēmas. NCB sniedz ĀLP, ja vien ECB Padome nekonstatē, ka saskaņā ar ECBS Statūtu 14.4. pantu ĀLP sniegšana traucē ECBS mērķiem un uzdevumiem.”; |
| --- | --- | --- |

6)

ar šādu definīciju aizstāj II pielikuma glosārija termina “Ārkārtas likviditātes palīdzība (ĀLP)” definīciju:

“–

Ārkārtas likviditātes palīdzība (ĀLP): Palīdzība, kas tiek sniegta maksātspējīgai finanšu iestādei vai maksātspējīgu finanšu iestāžu grupai, kurai ir likviditātes pagaidu problēmas. NCB sniedz ĀLP, ja vien ECB Padome nekonstatē, ka saskaņā ar ECBS Statūtu 14.4. pantu ĀLP sniegšana traucē ECBS mērķiem un uzdevumiem.”;

| 7) | ar šādu definīciju aizstāj II pielikuma glosārija termina “Iezīmēts portfelis” definīciju:






  “– | Iezīmēts portfelis: iezīmēts ieguldījums, kas bilances aktīvu pusē tiek turēts kā atbilstošo posteņu fonds, ko veido vērtspapīri, pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, noguldījumi ar noteiktu termiņu un tekošie konti, līdzdalība kapitālā un/vai ieguldījumi meitasuzņēmumos. Tas atbilst identificējamam postenim bilances pasīvu pusē neatkarīgi no tā, vai pastāv juridiski, tiesību aktos noteikti vai citi ierobežojumi.”; |
| --- | --- | --- |

7)

ar šādu definīciju aizstāj II pielikuma glosārija termina “Iezīmēts portfelis” definīciju:

“–

Iezīmēts portfelis: iezīmēts ieguldījums, kas bilances aktīvu pusē tiek turēts kā atbilstošo posteņu fonds, ko veido vērtspapīri, pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, noguldījumi ar noteiktu termiņu un tekošie konti, līdzdalība kapitālā un/vai ieguldījumi meitasuzņēmumos. Tas atbilst identificējamam postenim bilances pasīvu pusē neatkarīgi no tā, vai pastāv juridiski, tiesību aktos noteikti vai citi ierobežojumi.”;

| 8) | ar šādu definīciju aizstāj II pielikuma glosārija termina “Pašu kapitāla instrumenti” definīciju:






  “– | Pašu kapitāla instrumenti: dividendes pelnoši vērtspapīri, t. i., uzņēmumu akcijas un vērtspapīri, kas apliecina ieguldījumus ieguldījumu fondā.”; |
| --- | --- | --- |

8)

ar šādu definīciju aizstāj II pielikuma glosārija termina “Pašu kapitāla instrumenti” definīciju:

“–

Pašu kapitāla instrumenti: dividendes pelnoši vērtspapīri, t. i., uzņēmumu akcijas un vērtspapīri, kas apliecina ieguldījumus ieguldījumu fondā.”;

| 9) | pamatnostādnes IV un IX pielikumu aizstāj ar šīs pamatnostādnes I un II pielikumu. |
| --- | --- |

9)

pamatnostādnes IV un IX pielikumu aizstāj ar šīs pamatnostādnes I un II pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo NCB dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.

2.   Dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB atbilst šīs pamatnostādnes prasībām ar 2019. gada 31. decembri.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 28. novembrī

ECB Padomes vārdā

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/2249 (2016. gada 3. novembris) par grāmatvedības un finanšu pārskatu sniegšanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2016/34) (OV L 347, 20.12.2016., 37. lpp.).

1

---

I PIELIKUMS

Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) IV pielikumu aizstāj ar šādu:

“IV PIELIKUMS

BILANCES SASTĀDĪŠANAS UN NOVĒRTĒŠANAS NOTEIKUMI
   (1)

AKTĪVI

| Bilances postenis  (2) | Bilances posteņu satura sistematizācija | Novērtēšanas princips | Piemērošanas joma  (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi | Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā” Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu. | Tirgus vērtība | Obligāti |
| 2. | 2. | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem | Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas | | |
| 2.1. | 2.1. | Starptautiskā valūtas fonda (SVF) debitoru parādi | a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)


  Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem” |

Bilances postenis  (2)

Bilances posteņu satura sistematizācija

Novērtēšanas princips

Piemērošanas joma  (3)

1.

1.

Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi

Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā” Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu.

Tirgus vērtība

Obligāti

2.

2.

Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

2.1.

2.1.

Starptautiskā valūtas fonda (SVF) debitoru parādi

a)

Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)


  Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| b) | Speciālās aizņēmuma tiesības (SDR)


  SDR turējumi (bruto) |
| --- | --- |

b)

Speciālās aizņēmuma tiesības (SDR)

SDR turējumi (bruto)

| b) | SDR


  Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

SDR

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| c) | Pārējās prasības


  Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos |
| --- | --- |

c)

Pārējās prasības

Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos

| c) | Pārējās prasības


  Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Pārējās prasības

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

2.2.

2.2.

Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”
  Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi |
| --- | --- |

a)

Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas


  Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Atlikumi bankās ārpus euro zonas

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”
  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

b)

Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

| b) | i) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami parāda vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

iv)

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| v) | Tirgojami ieguldījumu fondi

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

v)

Tirgojami ieguldījumu fondi

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Obligāti

Obligāti

Obligāti

Obligāti

Obligāti

| c) | Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ” |
| --- | --- |

c)

Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”

| c) | Ārējie kredīti


  Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Ārējie kredīti

Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

Obligāti

| d) | Pārējie ārējie aktīvi


  Ārpus euro zonas banknotes un monētas |
| --- | --- |

d)

Pārējie ārējie aktīvi

Ārpus euro zonas banknotes un monētas

| d) | Pārējie ārējie aktīvi


  Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

d)

Pārējie ārējie aktīvi

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

3.

3.

Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

| a) | Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”
  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

a)

Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti

| a) | i) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami parāda vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

iv)

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| v) | Tirgojami ieguldījumu fondi

  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

v)

Tirgojami ieguldījumu fondi

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Obligāti

Obligāti

Obligāti

Obligāti

Obligāti

| b) | Pērējās prasības pret euro zonas valstu rezidentiem, kas nav prasības 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”
  Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi |
| --- | --- |

b)

Pērējās prasības pret euro zonas valstu rezidentiem, kas nav prasības 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”

Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi

| b) | Pārējās prasības


  Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Pārējās prasības

Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

Obligāti

4.

4.

Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

4.1.

4.1.

Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”
  Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu. Reversā repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību |
| --- | --- |

a)

Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu. Reversā repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas


  Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Atlikumi bankās ārpus euro zonas

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”
  Pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
| --- | --- |

b)

Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi
  ”

Pašu kapitāla akcijas, ieguldījumu fondi, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti

| b) | i) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami parāda vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

  Tirgus cena |
| --- | --- |

iv)

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

Tirgus cena

| v) | Tirgojami ieguldījumu fondi

  Tirgus cena |
| --- | --- |

v)

Tirgojami ieguldījumu fondi

Tirgus cena

Obligāti

Obligāti

Obligāti

Obligāti

Obligāti

| c) | Kredīti ārpus euro zonas, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

Kredīti ārpus euro zonas, kas nav kredīti 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

| c) | Kredīti ārpus euro zonas


  Noguldījumi pēc nominālvērtības |
| --- | --- |

c)

Kredīti ārpus euro zonas

Noguldījumi pēc nominālvērtības

Obligāti

| d) | Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” un 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem
  ”
  Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, kas nav iegādāti monetārās monetārās politikas mērķiem |
| --- | --- |

d)

Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” un 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem
  ”

Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, kas nav iegādāti monetārās monetārās politikas mērķiem

| d) | i) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami parāda vērtspapīri

  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

Obligāti

Obligāti

4.2.

4.2.

Kredīta iespēju prasības Valūtas kursa mehānisma (VKM) II ietvaros

Kredīti saskaņā ar VKM II nosacījumiem

Nominālvērtība

Obligāti

5.

5.

Euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā izsniegti aizdevumi euro

Posteņi no 5.1. līdz 5.5.: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti I pielikumā Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnei (ES) 2015/510 (ECB/2014/60)  (4)

5.1.

5.1.

Galvenās refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.2.

5.2.

Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši reversie darījumi, kuri parasti notiek reizi mēnesī un kuru termiņš ir ilgāks par galveno refinansēšanas operāciju termiņu

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.3.

5.3.

Precizējošās reversās operācijas

Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.4.

5.4.

Strukturālās reversās operācijas

Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.5.

5.5.

Aizdevumu iespēja uz nakti

Likviditātes uz nakti iespēja ar noteiktu procentu likmi pret atbilstošajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.6.

5.6.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

Nominālvērtība vai cena

Obligāti

6.

6.

Pārējās prasības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro”, t. sk. darījumi, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un pārējās prasības Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādēs euro zonā. Pārējās prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, t. sk. Ārkārtas likviditātes palīdzība nodrošinātu kredītu veidā. Prasības, kas radušās no monetārās politikas operācijām, kuras uzsākusi NCB pirms pievienošanās Eurosistēmai

Nominālvērtība vai cena

Obligāti

7.

7.

Euro zonas valstu rezidentu vērtspapīri euro

7.1.

7.1.

Monetārās politikas mērķiem turētie vērtspapīri

Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem (t. sk. vērtspapīri, kas iegādāti monetārās politikas mērķiem, ko emitējušas pārnacionālās vai starptautiskās organizācijas vai daudzpusējās attīstības bankas, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas). Eiropas Centrālās bankas (ECB) parāda sertifikāti, kas nopirkti precizējošo operāciju vajadzībām

| a) | Tirgojami parāda vērtspapīri


  Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:






  i) | Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- | --- |

a)

Tirgojami parāda vērtspapīri

Novērtē atkarībā no monetārās politikas apsvērumiem:

i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”)

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) | Netirgojami parāda vērtspapīri


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

Obligāti

7.2.

7.2.

Pārējie vērtspapīri

Vērtspapīri, kas nav iekļauti 7.1. aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem” un 11.3. aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”: euro denominētas parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, tieši turēti naudas tirgus vērtspapīri, t. sk. valdības vērtspapīri, kas radušies laikā pirms Ekonomikas un monetārās savienības (EMS). Pašu kapitāla akcijas un ieguldījumu fondi

| a) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām


  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| c) | Netirgojami parāda vērtspapīri


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

c)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| d) | Tirgojamas pašu kapitāla akcijas


  Tirgus cena |
| --- | --- |

d)

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

Tirgus cena

| e) | Tirgojami ieguldījumu fondi


  Tirgus cena |
| --- | --- |

e)

Tirgojami ieguldījumu fondi

Tirgus cena

Obligāti

Obligāti

Obligāti

Obligāti

Obligāti

Obligāti

8.

8.

Valdības parāds euro

Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, kredīti)

Noguldījumi/kredīti pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc izmaksām

Obligāti

—

9.

Eurosistēmas iekšējās prasības+)

—

9.1.

Līdzdalība ECB kapitālā+)

Tikai NCB bilances postenis

Katras NCB daļa ECB kapitālā saskaņā ar Līgumu un attiecīgo kapitāla atslēgu un iemaksām saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu

Izmaksas

Obligāti

—

9.2.

Prasības, kas ekvivalentas nodotajām ārējām rezervēm+)

Tikai NCB bilances postenis

Prasības euro pret ECB attiecībā uz sākotnējām (un papildu) ārējām rezervēm, kas nodotas saskaņā ar ECBS Statūtu 30. panta noteikumiem

Nominālvērtība

Obligāti

—

9.3.

Prasības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju+)

Tikai ECB bilances postenis

Eurosistēmas iekšējās prasības pret NCB, kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas

Izmaksas

Obligāti

—

9.4.

Neto prasības, kas attiecas uz euro banknošu sadali Eurosistēmā+),
   (*1)

Attiecībā uz NCB: neto prasības, kas saistītas ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu, t. i., iekļaujot ar ECB banknošu emisiju saistītos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kompensācijas summu un to līdzsvarojošo grāmatvedības ierakstu, kā noteikts Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2016/2248 (ECB/2016/36)  (5)

Prasības saistībā ar ECB veikto banknošu emisiju saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29

Nominālvērtība

Obligāti

—

9.5.

Pārējās prasības Eurosistēmā (neto) +)

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| a) | neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī 10.4. pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)” |
| --- | --- |

a)

neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī 10.4. pasīvu posteni “Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | prasības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darba dienā |
| --- | --- |

b)

prasības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darba dienā

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

| c) | pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums (*1) |
| --- | --- |

c)

pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās prasības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums (*1)

| c) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība

Obligāti

9.

10.

Posteņi, kuros notiek norēķins

Norēķinu kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

Nominālvērtība

Obligāti

9.

11.

Pārējie aktīvi

9.

11.1.

Euro zonas monētas

Euro monētas, ja NCB nav juridiskais emitents

Nominālvērtība

Obligāti

9.

11.2.

Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, t. sk. datoriekārtas, programmatūra

Izmaksas, atskaitot amortizāciju

Amortizācijas likmes:

| — | datori un ar tiem saistītā aparatūra/programmatūra un motorizētie transportlīdzekļi: 4 gadu |
| --- | --- |

—

datori un ar tiem saistītā aparatūra/programmatūra un motorizētie transportlīdzekļi: 4 gadu

| — | iekārtas, mēbeles un augi ēkā: 10 gadu |
| --- | --- |

—

iekārtas, mēbeles un augi ēkā: 10 gadu

| — | ēkas un kapitalizēti būtiski atjaunošanas izdevumi: 25 gadu |
| --- | --- |

—

ēkas un kapitalizēti būtiski atjaunošanas izdevumi: 25 gadu

Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000 , atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

Ieteicams

9.

11.3.

Pārējie finanšu aktīvi

| — | Līdzdalība kapitālā un ieguldījumi meitasuzņēmumos, pašu kapitāla akcijas un ieguldījumu fondi, kas tiek turēti stratēģiskiem/politikas mērķiem |
| --- | --- |

—

Līdzdalība kapitālā un ieguldījumi meitasuzņēmumos, pašu kapitāla akcijas un ieguldījumu fondi, kas tiek turēti stratēģiskiem/politikas mērķiem

| — | Vērtspapīri, t. sk. pašu kapitāla akcijas un ieguldījumu fondi, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, piem., noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri, t. sk. pašu kapitāla akcijas un ieguldījumu fondi, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, piem., noguldījumi ar noteiktu termiņu un pieprasījuma noguldījumu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

| — | Reversā repo darījumi ar finanšu iestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo aktīvu posteni |
| --- | --- |

—

Reversā repo darījumi ar finanšu iestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo aktīvu posteni

| — | Euro denominēti reversā repo darījumi ar euro zonas finanšu iestādēm, kas nav kredītiestādes, saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu, izņemot saskaņā ar šo posteni turētos |
| --- | --- |

—

Euro denominēti reversā repo darījumi ar euro zonas finanšu iestādēm, kas nav kredītiestādes, saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu, izņemot saskaņā ar šo posteni turētos

| a) | Tirgojamas pašu kapitāla akcijas


  Tirgus cena |
| --- | --- |

a)

Tirgojamas pašu kapitāla akcijas

Tirgus cena

| b) | Tirgojami ieguldījumu fondi


  Tirgus cena |
| --- | --- |

b)

Tirgojami ieguldījumu fondi

Tirgus cena

| c) | Līdzdalība kapitālā un netirgojamas pašu kapitāla akcijas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums


  Uz izmaksām attiecas samazinājums |
| --- | --- |

c)

Līdzdalība kapitālā un netirgojamas pašu kapitāla akcijas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums

Uz izmaksām attiecas samazinājums

| d) | Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība


  Tīrā aktīvu vērtība |
| --- | --- |

d)

Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība

Tīrā aktīvu vērtība

| e) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām


  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

e)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| f) | Tirgojami parāda vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

f)

Tirgojami parāda vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| g) | Netirgojami parāda vērtspapīri


  Uz izmaksām attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

g)

Netirgojami parāda vērtspapīri

Uz izmaksām attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| h) | Atlikumi bankās un kredīti


  Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas tirgus kursam, ja atlikumi vai noguldījumi ir ārvalstu valūtās |
| --- | --- |

h)

Atlikumi bankās un kredīti

Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas tirgus kursam, ja atlikumi vai noguldījumi ir ārvalstu valūtās

Ieteicams

Ieteicams

Ieteicams

Ieteicams

Ieteicams

Ieteicams

Ieteicams

Ieteicams

9.

11.4.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

Obligāti

9.

11.5.

Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu izmaksas

Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un samaksātie uzkrātie procenti, t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

Obligāti

9.

11.6.

Dažādi

| a) | Avansi, kredīti un citi mazie posteņi. Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata. Monētas, kas denominētas euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās. Tekošie izdevumi (neto uzkrātie zaudējumi), iepriekšējā gada zaudējumi (pirms sadales). |
| --- | --- |

a)

Avansi, kredīti un citi mazie posteņi. Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata. Monētas, kas denominētas euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās. Tekošie izdevumi (neto uzkrātie zaudējumi), iepriekšējā gada zaudējumi (pirms sadales).

| a) | Nominālvērtība vai cena |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība vai cena

Ieteicams

| b) | Pārvērtēšanas pagaidu konti (tikai bilances postenis gada laikā: nerealizētie zaudējumi pārvērtēšanas datumos gada laikā, kas nav ietverti attiecīgos pārvērtēšanas kontos atbilstīgi pasīvu postenim “Pārvērtēšanas konti”). |
| --- | --- |

b)

Pārvērtēšanas pagaidu konti (tikai bilances postenis gada laikā: nerealizētie zaudējumi pārvērtēšanas datumos gada laikā, kas nav ietverti attiecīgos pārvērtēšanas kontos atbilstīgi pasīvu postenim “Pārvērtēšanas konti”).

| b) | Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

Obligāti

| c) | Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem |
| --- | --- |

c)

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

| c) | Tirgus vērtība |
| --- | --- |

c)

Tirgus vērtība

Obligāti

| d) | Neto pensiju aktīvi |
| --- | --- |

d)

Neto pensiju aktīvi

| d) | Kā 28. panta 2. punktā |
| --- | --- |

d)

Kā 28. panta 2. punktā

Ieteicams

Obligāti

| e) | Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās |
| --- | --- |

e)

Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās

| e) | Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas) |
| --- | --- |

e)

Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas)

| f) | Aktīvi vai prasības (pret trešajām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums |
| --- | --- |

f)

Aktīvi vai prasības (pret trešajām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums

| f) | Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā) |
| --- | --- |

f)

Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā)

Obligāti

—

12.

Gada zaudējumi

Nominālvērtība

Obligāti

Pasīvi

| Bilances postenis (6) | Bilances posteņu satura sistematizācija | Novērtēšanas princips | Piemērošanas joma (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1. | Banknotes apgrozībā
   (*2) | a) | Euro banknotes plus/mīnus korekcijas saistībā ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu saskaņā ar Lēmumu (ES) 2016/2248 (ECB/2016/36) un Lēmumu ECB/2010/29 |

Bilances postenis (6)

Bilances posteņu satura sistematizācija

Novērtēšanas princips

Piemērošanas joma (7)

1.

1.

Banknotes apgrozībā
   (*2)

a)

Euro banknotes plus/mīnus korekcijas saistībā ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu saskaņā ar Lēmumu (ES) 2016/2248 (ECB/2016/36) un Lēmumu ECB/2010/29

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | Euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās denominētas banknotes skaidras naudas nomaiņas gadā |
| --- | --- |

b)

Euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās denominētas banknotes skaidras naudas nomaiņas gadā

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

2.

2.

Saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā

Posteņi 2.1., 2.2., 2.3. un 2.5.: noguldījumi euro kā aprakstīts Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60)

2.1.

2.1.

Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

Tādu kredītiestāžu euro konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtiem ir iekļautas obligāto rezervju prasībai pakļauto finanšu iestāžu sarakstā. Šis postenis galvenokārt aptver kontus, ko lieto obligāto rezervju turēšanai

Nominālvērtība

Obligāti

2.2.

2.2.

Noguldījumu iespēja uz nakti

Noguldījumi uz nakti ar noteiktu procentu likmi (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība

Obligāti

2.3.

2.3.

Termiņnoguldījumi

Piesaiste nolūkā samazināt likviditāti sakarā ar precizējošajām operācijām

Nominālvērtība

Obligāti

2.4.

2.4.

Precizējošās reversās operācijas

Ar monetāro politiku saistīti darījumi ar mērķi samazināt likviditāti

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

2.5.

2.5.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

Kredītiestāžu noguldījumi, sakarā ar tādu pamatā esošo aktīvu vērtības samazināšanos, kas attiecas uz šīm kredītiestādēm izsniegtiem kredītiem

Nominālvērtība

Obligāti

3.

3.

Pārējās saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm

Repo darījumi kredītiestādēm vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro”. Citas operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Izņemot kredītiestāžu pieprasījuma noguldījumu kontus. Saistības/noguldījumi, kuri radušies no monetārās politikas operācijām, ko centrālā banka uzsākusi pirms pievienošanās Eurosistēmai

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

4.

4.

Emitētie parāda sertifikāti

Tikai ECB bilances postenis (attiecībā uz NCB – bilances pagaidu postenis).

Parāda sertifikāti, kas aprakstīti Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60). Diskonta vērtspapīrs, ko emitē nolūkā samazināt likviditāti

Izmaksas

Diskontus amortizē

Obligāti

5.

5.

Saistības euro pret citiem euro zonas valstu rezidentiem

5.1.

5.1.

Vispārējā valdība

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

Nominālvērtība

Obligāti

5.2.

5.2.

Pārējās saistības

Personāla, uzņēmumu un klientu norēķinu konti, tostarp finanšu iestādes, kas atbrīvotas no pienākuma turēt obligātās rezerves (skatīt 2.1. pasīvu posteni “Pieprasījuma noguldījumu konti”); repo darījumi ar finanšu iestādēm, kas nav kredītiestādes, tādu vērtspapīru pārvaldībai, uz ko neattiecas aktīvu postenis 11.3. “Pārējie finanšu aktīvi”; termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma

Nominālvērtība

Obligāti

6.

6.

Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma, t. sk. konti, ko tur maksājumu mērķiem, un konti, ko tur rezervju pārvaldības mērķiem, kuru turētāji ir citas bankas, centrālās bankas, starptautiskās/pārnacionālās institūcijas, t. sk. Eiropas Komisija, citu noguldītāju pieprasījuma noguldījumu konti. Repo darījumi euro denominētu vērtspapīru pārvaldībai

Atlikumi to centrālo banku TARGET2 kontos, kuru dalībvalstu valūta ir euro

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

7.

7.

Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

Pieprasījuma noguldījumu konti, saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

8.

8.

Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

8.1.

8.1.

Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

8.2.

8.2.

Kredītiespēju saistības VKM II ietvaros

Aizņemšanās saskaņā ar VKM II nosacījumiem

Nominālvērtība, pārrēķināta pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

9.

9.

Saistības pret SVF Speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

SDR izteikts postenis, kas uzrāda SDR summu, kas sākotnēji piešķirta attiecīgajai valstij/NCB

Nominālvērtība, izteikta pēc tirgus kursa

Obligāti

-

10.

Eurosistēmas iekšējās saistības+)

-

10.1.

Saistības, kas atbilst nodotajām ārvalstu rezervēm+)

Tikai ECB bilances postenis, denominēts euro

Nominālvērtība

Obligāti

-

10.2.

Saistības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju+)

Tikai NCB bilances postenis

Eurosistēmas iekšējās saistības pret ECB, kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas

Izmaksas

Obligāti

-

10.3.

Neto saistības, kas attiecas uz euro banknošu sadali Eurosistēmā+),
   (*2)

Tikai NCB bilances postenis.

Attiecībā uz NCB: neto saistības, kas saistītas ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu, t. i., iekļaujot ar ECB banknošu emisiju saistītos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kompensācijas summu un to līdzsvarojošo grāmatvedības ierakstu, kā noteikts Lēmumā (ES) 2016/2248 (ECB/2016/36)

Nominālvērtība

Obligāti

-

10.4.

Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)+)

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| a) | neto saistības, kas rodušās no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – sk. arī 9.5. aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)” |
| --- | --- |

a)

neto saistības, kas rodušās no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – sk. arī 9.5. aktīvu posteni “Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | saistības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darba dienā |
| --- | --- |

b)

saistības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darba dienā

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

| c) | pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums (*2) |
| --- | --- |

c)

pārējās iespējamās Eurosistēmas iekšējās saistības euro, t. sk. ECB ienākuma pagaidu sadalījums (*2)

| c) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība

Obligāti

10.

11.

Posteņi, kuros notiek norēķins

Norēķinu kontu atlikumi (saistības), ietverot žiro pārvedumu plūsmu

Nominālvērtība

Obligāti

10.

12.

Pārējās saistības

10.

12.1.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība

Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

Obligāti

10.

12.2.

Uzkrājumi un nākamo periodu ienākumi

Turpmāko periodu izdevumi, kas saistīti ar pārskata periodu. Pārskata periodā saņemtie ienākumi, kas saistīti ar turpmākajiem periodiem

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

Obligāti

10.

12.3.

Dažādi

| a) | Nodokļu pagaidu konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar finanšu iestādēm vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3. aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Tekošie ienākumi (neto uzkrātā peļņa), iepriekšējā gada peļņa pirms sadales. Saistības uz trasta pamata. Monētas apgrozībā, ja NCB ir juridiskais emitents. Banknotes apgrozībā, denominētas nacionālajā euro zonas valūtā, kas vairs nav likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet vēl ir apgrozībā pēc skaidras naudas nomaiņas gada beigām, ja tās nav parādītas pasīvu postenī “Uzkrājumi” |
| --- | --- |

a)

Nodokļu pagaidu konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar finanšu iestādēm vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3. aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Tekošie ienākumi (neto uzkrātā peļņa), iepriekšējā gada peļņa pirms sadales. Saistības uz trasta pamata. Monētas apgrozībā, ja NCB ir juridiskais emitents. Banknotes apgrozībā, denominētas nacionālajā euro zonas valūtā, kas vairs nav likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet vēl ir apgrozībā pēc skaidras naudas nomaiņas gada beigām, ja tās nav parādītas pasīvu postenī “Uzkrājumi”

| a) | Nominālvērtība vai (repo) izmaksas |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība vai (repo) izmaksas

Ieteicams

| b) | Klientu zelta noguldījumi |
| --- | --- |

b)

Klientu zelta noguldījumi

| b) | Tirgus vērtība |
| --- | --- |

b)

Tirgus vērtība

Obligāti

| c) | Neto pensiju saistības |
| --- | --- |

c)

Neto pensiju saistības

| c) | Kā 28. panta 2. punktā |
| --- | --- |

c)

Kā 28. panta 2. punktā

Ieteicams

10.

13.

Uzkrājumi

| a) | Pensijām, finanšu riskam un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē, uzkrājumi euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībām, kas vairs nav likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet vēl ir apgrozībā pēc skaidras naudas nomaiņas gada beigām, ja šīs banknotes nav uzrādītas 12.3. pasīvu postenī “Pārējās saistības/dažādi”
  Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1. aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā”+) |
| --- | --- |

a)

Pensijām, finanšu riskam un citiem mērķiem, piem., sagaidāmajiem izdevumiem nākotnē, uzkrājumi euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībām, kas vairs nav likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet vēl ir apgrozībā pēc skaidras naudas nomaiņas gada beigām, ja šīs banknotes nav uzrādītas 12.3. pasīvu postenī “Pārējās saistības/dažādi”

Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1. aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā”+)

| a) | Izmaksas/nominālvērtība/diskontētā vērtība |
| --- | --- |

a)

Izmaksas/nominālvērtība/diskontētā vērtība

Ieteicams

| b) | Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

b)

Darījumu partneru vai kredītriskiem, kas izriet no monetārās politikas operācijām

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

11.

14.

Pārvērtēšanas konti

Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visa veida euro denominētu vērtspapīru, visa veida ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru un iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus novērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saistībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SDR

Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1. aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā”+)

Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa

Obligāti

12.

15.

Kapitāls un rezerves

12.

15.1.

Kapitāls

Apmaksātais kapitāls – ECB kapitāls tiek konsolidēts ar NCB kapitāla daļām

Nominālvērtība

Obligāti

12.

15.2.

Rezerves

Likumos noteiktās rezerves un citas rezerves. Paturētie ieņēmumi

Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1. aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā”+)

Nominālvērtība

Obligāti

10.

16.

Gada peļņa

Nominālvērtība

Obligāti

---

(*1)  Posteņi, kuri jāsaskaņo.

*1

(1)  Tādas informācijas nodošana atklātībai, kas saistīta ar euro banknotēm apgrozībā, atlīdzību par Eurosistēmas iekšējām tīrajām prasībām/saistībām, kas radušās no euro banknošu sadales Eurosistēmā, un monetārajiem ienākumiem, ir jāsaskaņo NCB publicētajos gada finanšu pārskatos. Saskaņojamie posteņi ir norādīti ar zvaigznīti IV, VIII un IX pielikumā.

1

(2)  Numerācija pirmajā slejā attiecas uz bilances formātiem, kas sniegti V, VI un VII pielikumā (Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskati un konsolidētā gada bilance). Numerācija otrajā slejā attiecas uz bilances formātu, kas sniegts VIII pielikumā (centrālās bankas gada bilance). Posteņi, kas apzīmēti ar “+)”, Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskatos ir konsolidēti.

2

(3)  Bilances sastādīšanas un novērtēšanas noteikumi, kas uzskaitīti šajā pielikumā ir obligāti ECB pārskatiem un visiem būtiskajiem aktīviem un pasīviem NCB pārskatos Eurosistēmas nolūkos (t. i., tiem, kas ir būtiski Eurosistēmas darbībai).

3

(4)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).

4

(5)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/2248 (2016. gada 3. novembris) par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali (ECB/2016/36) (OV L 347, 20.12.2016., 26. lpp.).

5

(*2)  Posteņi, kuri jāsaskaņo. Sk. 5. apsvērumu.

*2

(6)  Numerācija pirmajā slejā attiecas uz bilances formātiem, kas sniegti V, VI un VII pielikumā (Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskati un konsolidētā gada bilance). Numerācija otrajā slejā attiecas uz bilances formātu, kas sniegts VIII pielikumā (centrālās bankas gada bilance). Posteņi, kas apzīmēti ar “+)”, Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskatos ir konsolidēti.

6

(7)  Bilances sastādīšanas un novērtēšanas noteikumi, kas uzskaitīti šajā pielikumā ir obligāti ECB pārskatiem un visiem būtiskajiem aktīviem un pasīviem NCB pārskatos Eurosistēmas nolūkos (t. i., tiem, kas ir būtiski Eurosistēmas darbībai).

7

---

II PIELIKUMS

Pamatnostādnes (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) IX pielikumu aizstāj ar šādu:

‘IX PIELIKUMS

CENTRĀLĀS BANKAS PUBLICĒTAIS PEĻŅAS UN ZAUDĒJUMU APRĒĶINS
   (1)
   (2)

| (milj. euro (3)) |
| --- |
| Peļņas un zaudējumu aprēķins par gadu, kas beidzas .... gada 31. decembrī | Pārskata
  gads | Iepriekšējais
  gads |
| 1.1. | Procentu ienākumi |

(milj. euro (3))

Peļņas un zaudējumu aprēķins par gadu, kas beidzas .... gada 31. decembrī

Pārskata

gads

Iepriekšējais

gads

1.1.

| 1.2. | Procentu izdevumi
   (*1) |
| --- | --- |

1.2.

| 1 | Tīrie procentu ieņēmumi |
| --- | --- |

1

Tīrie procentu ieņēmumi

| 2.1. | Realizētie finanšu operāciju guvumi/zaudējumi |
| --- | --- |

2.1.

Realizētie finanšu operāciju guvumi/zaudējumi

| 2.2. | Finanšu aktīvu un pozīciju norakstīšana |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pārvedums uz/no uzkrājuma finanšu riskam |
| --- | --- |

2.3.

| 2. | Finanšu operāciju, vērtības norakstīšanas un riska uzkrājuma neto rezultāts |
| --- | --- |

2.

| 3.1. | Komisijas maksu ienākumi |
| --- | --- |

3.1.

Komisijas maksu ienākumi

| 3.2. | Komisijas maksu izdevumi |
| --- | --- |

3.2.

| 3. | Tīrie komisijas maksas ienākumi/izdevumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ienākumi no kapitāla akcijām un līdzdalības kapitālā (*1) |
| --- | --- |

4.

Ienākumi no kapitāla akcijām un līdzdalības kapitālā (*1)

| 5. | Monetārā ienākuma apvienošanas neto rezultāts (*1) |
| --- | --- |

5.

Monetārā ienākuma apvienošanas neto rezultāts (*1)

| 6. | Pārējie ienākumi |
| --- | --- |

6.

Pārējie ienākumi

Kopā tīrie ienākumi

| 7. | Personāla izmaksas  (4) |
| --- | --- |

7.

Personāla izmaksas  (4)

| 8 | Administratīvie izdevumi  (4) |
| --- | --- |

8

Administratīvie izdevumi  (4)

| 9. | Materiālo un nemateriālo pamatlīdzekļu nolietojums |
| --- | --- |

9.

Materiālo un nemateriālo pamatlīdzekļu nolietojums

| 10. | Banknošu ražošanas pakalpojumi  (5) |
| --- | --- |

10.

Banknošu ražošanas pakalpojumi  (5)

| 11. | Pārējie izdevumi |
| --- | --- |

11.

Pārējie izdevumi

| 12. | Ienākumu nodoklis un citi maksājumi valdībai par ienākumu |
| --- | --- |

12.

Ienākumu nodoklis un citi maksājumi valdībai par ienākumu

Gada peļņa/(zaudējumi)

---

(*1)  Posteņi, kuri jāsaskaņo. Sk. 5. apsvērumu.

*1

(1)  ECB peļņas un zaudējumu aprēķinam ir nedaudz atšķirīgs formāts. Sk. III pielikumu Eiropas Centrālās bankas Lēmumam (ES) 2016/2247 (2016. gada 3. novembris) par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (ECB/2016/35) (OV L 347, 20.12.2016., 1. lpp.).

1

(2)  Tādas informācijas nodošana atklātībai, kas saistīta ar euro banknotēm apgrozībā, atlīdzību par Eurosistēmas iekšējām tīrajām prasībām/saistībām, kas radušās no euro banknošu sadales Eurosistēmā, un monetārajiem ienākumiem, ir jāsaskaņo NCB publicētajos gada finanšu pārskatos. Saskaņojamie posteņi ir norādīti ar zvaigznīti IV, VIII un IX pielikumā.

2

(3)  Centrālās bankas var publicēt arī precīzas euro summas, vai summas, kas noapaļotas citā veidā.

3

(4)  T. sk. administratīvie uzkrājumi.

4

(5)  Šo posteni izmanto, ja banknošu ražošanu uztic ārpakalpojumu sniedzējam (to ārējo uzņēmumu sniegto pakalpojumu izmaksām, kas centrālo banku vārdā veic banknošu ražošanu). Izmaksas saistībā ar nacionālo un euro banknošu emisiju iekļauj peļņas un zaudējumu aprēķinā pēc rēķina izrakstīšanas dienas vai citas dienas, kurā izmaksas radušās.

5

---