# Eiropas Savienības L 317/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 317 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 9. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 317

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 9. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2089 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un ar ilgtspēju saistītu informācijas atklāšanu attiecībā uz etaloniem (
  1
  ) | 17 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2089 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un ar ilgtspēju saistītu informācijas atklāšanu attiecībā uz etaloniem (
  1
  )

1

17

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā Regula (ES) 2019/2090 (2019. gada 19. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 papildina attiecībā uz gadījumiem, kad ir aizdomas par neatbilstību vai ir konstatēta neatbilstība Savienības noteikumiem, kas piemērojami tādu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām, kuras atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, vai Savienības noteikumiem, kas piemērojami aizliegtu vai neatļautu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2091 (2019. gada 28. novembris), ar kuru Īstenošanas regulu (ES) 2015/2197 groza attiecībā uz cieši korelētām valūtām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2092 (2019. gada 28. novembris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam | 42 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2093 (2019. gada 29. novembris), ar ko attiecībā uz 3-monohlorpropān-1,2-diola (3-MHPD) taukskābju esteru, glicidila taukskābju esteru, perhlorāta un akrilamīda analīzi groza Regulu (EK) Nr. 333/2007 (
  1
  ) | 96 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2094 (2019. gada 29. novembris), ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām benfluralīnam, dimoksistrobīnam, fluazināmam, flutolanilam, mankocebam, mekopropam-P, mepikvatam, metirāmam, oksamilam un piraklostrobīnam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  ) | 102 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2095 (2019. gada 29. novembris), ar kuru 2018. gadā notikušās pārzvejas dēļ veic atvilkumu no laša nozvejas kvotas, kas Polijai pieejama 2019. gadā | 105 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/2096 (2019. gada 28. novembris) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2019/948 (EUTM Mali/2/2019) | 108 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/2097 (2019. gada 2. decembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Rumānija | 110 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2098 (2019. gada 28. novembris) par dzīvnieku veselības pagaidu prasībām attiecībā uz tādu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, kuru izcelsme ir Savienībā un kuri tiek nosūtīti atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts tos liegusi ievest savā teritorijā (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8092) (
  1
  ) | 111 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā Regula (ES) 2019/2090 (2019. gada 19. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 papildina attiecībā uz gadījumiem, kad ir aizdomas par neatbilstību vai ir konstatēta neatbilstība Savienības noteikumiem, kas piemērojami tādu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām, kuras atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, vai Savienības noteikumiem, kas piemērojami aizliegtu vai neatļautu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām (
  1
  )

1

28

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2091 (2019. gada 28. novembris), ar kuru Īstenošanas regulu (ES) 2015/2197 groza attiecībā uz cieši korelētām valūtām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (
  1
  )

1

38

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2092 (2019. gada 28. novembris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

42

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2093 (2019. gada 29. novembris), ar ko attiecībā uz 3-monohlorpropān-1,2-diola (3-MHPD) taukskābju esteru, glicidila taukskābju esteru, perhlorāta un akrilamīda analīzi groza Regulu (EK) Nr. 333/2007 (
  1
  )

1

96

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2094 (2019. gada 29. novembris), ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām benfluralīnam, dimoksistrobīnam, fluazināmam, flutolanilam, mankocebam, mekopropam-P, mepikvatam, metirāmam, oksamilam un piraklostrobīnam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  )

1

102

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2095 (2019. gada 29. novembris), ar kuru 2018. gadā notikušās pārzvejas dēļ veic atvilkumu no laša nozvejas kvotas, kas Polijai pieejama 2019. gadā

105

LĒMUMI

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/2096 (2019. gada 28. novembris) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2019/948 (EUTM Mali/2/2019)

EUTM Mali

108

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/2097 (2019. gada 2. decembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Rumānija

110

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2098 (2019. gada 28. novembris) par dzīvnieku veselības pagaidu prasībām attiecībā uz tādu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, kuru izcelsme ir Savienībā un kuri tiek nosūtīti atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts tos liegusi ievest savā teritorijā (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8092) (
  1
  )

1

111

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/2088

(2019. gada 27. novembris)

par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | ANO Ģenerālā asambleja 2015. gada 25. septembrī pieņēma jaunu ilgtspējīgas attīstības globālo satvaru, proti, Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (“programma 2030. gadam”), kuras pamatā ir ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM). Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojums “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” sasaista IAM ar Savienības politikas satvaru, lai nodrošinātu, ka visu – gan Savienības iekšienē, gan globālā līmenī – Savienības darbību un politikas iniciatīvu pamatā ir IAM. Padome savos 2017. gada 20. jūnija secinājumos apstiprināja Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos īstenot programmu 2030. gadam pilnīgi, saskaņoti, vispusīgi, integrēti un efektīvi, cieši sadarbojoties ar partneriem un citām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(1)

ANO Ģenerālā asambleja 2015. gada 25. septembrī pieņēma jaunu ilgtspējīgas attīstības globālo satvaru, proti, Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (“programma 2030. gadam”), kuras pamatā ir ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM). Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojums “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” sasaista IAM ar Savienības politikas satvaru, lai nodrošinātu, ka visu – gan Savienības iekšienē, gan globālā līmenī – Savienības darbību un politikas iniciatīvu pamatā ir IAM. Padome savos 2017. gada 20. jūnija secinājumos apstiprināja Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos īstenot programmu 2030. gadam pilnīgi, saskaņoti, vispusīgi, integrēti un efektīvi, cieši sadarbojoties ar partneriem un citām ieinteresētajām personām.

| (2) | Pāreja uz mazoglekļa, ilgtspējīgāku un resursu ziņā efektīvāku aprites ekonomiku saskaņā ar IAM ir būtiska, lai nodrošinātu Savienības ekonomikas konkurētspēju ilgtermiņā. Parīzes nolīgums, kas pieņemts saskaņā ar ANO Konvenciju par klimata izmaiņām (“Parīzes nolīgums”), kuru Savienība apstiprināja 2016. gada 5. oktobrī (3) un kurš stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī, cenšas stiprināt atbildes pasākumus saistībā ar klimata pārmaiņām, cita starpā pielāgojot finanšu plūsmas virzībai uz zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni un klimatnoturīgu attīstību. |
| --- | --- |

(2)

Pāreja uz mazoglekļa, ilgtspējīgāku un resursu ziņā efektīvāku aprites ekonomiku saskaņā ar IAM ir būtiska, lai nodrošinātu Savienības ekonomikas konkurētspēju ilgtermiņā. Parīzes nolīgums, kas pieņemts saskaņā ar ANO Konvenciju par klimata izmaiņām (“Parīzes nolīgums”), kuru Savienība apstiprināja 2016. gada 5. oktobrī (3) un kurš stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī, cenšas stiprināt atbildes pasākumus saistībā ar klimata pārmaiņām, cita starpā pielāgojot finanšu plūsmas virzībai uz zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni un klimatnoturīgu attīstību.

| (3) | Lai sasniegtu Parīzes nolīgumā noteiktos globālās sasilšanas ilgtermiņa mērķus un ievērojami samazinātu klimata pārmaiņu radītos riskus un ietekmi, globālais mērķis ir noturēt planētas vidējās temperatūras pieaugumu būtiski zem 2 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras pieaugumu iegrožot 1,5 °C līmenī virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa. |
| --- | --- |

(3)

Lai sasniegtu Parīzes nolīgumā noteiktos globālās sasilšanas ilgtermiņa mērķus un ievērojami samazinātu klimata pārmaiņu radītos riskus un ietekmi, globālais mērķis ir noturēt planētas vidējās temperatūras pieaugumu būtiski zem 2 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras pieaugumu iegrožot 1,5 °C līmenī virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2009/65/EK (4), 2009/138/EK (5), Eiropas 2011/61/ES (6), 2013/36/ES (7), 2014/65/ES (8), (ES) 2016/97 (9), (ES) 2016/2341 (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) Nr. 345/2013 (11), (ES) Nr. 346/2013 (12), (ES) 2015/760 (13) un (ES) 2019/1238 (14) ir kopējs mērķis – veicināt pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU), kredītiestāžu, alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku (AIFP), kas pārvalda vai pārdod alternatīvo ieguldījumu fondus, tostarp Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondus (ELTIF), apdrošināšanas sabiedrību, ieguldījumu brokeru sabiedrību, apdrošināšanas starpnieku, arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (AKUI), kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieku (EuVECA pārvaldnieki) un kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieku (EuSEF pārvaldnieki) un Pan-Eiropas privāto pensiju produktu (PEPP) nodrošinātāju darbības sākšanu un veikšanu. Minētās direktīvas un regulas nodrošina vienotāku aizsardzību individuālajiem ieguldītājiem un atvieglo tiem iespējas lietderīgi izmantot finanšu produktu plašo klāstu, vienlaikus paredzot noteikumus, kas ļauj individuālajiem ieguldītājiem pieņemt uz informāciju balstītus ieguldījumu lēmumus. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2009/65/EK (4), 2009/138/EK (5), Eiropas 2011/61/ES (6), 2013/36/ES (7), 2014/65/ES (8), (ES) 2016/97 (9), (ES) 2016/2341 (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) Nr. 345/2013 (11), (ES) Nr. 346/2013 (12), (ES) 2015/760 (13) un (ES) 2019/1238 (14) ir kopējs mērķis – veicināt pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU), kredītiestāžu, alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku (AIFP), kas pārvalda vai pārdod alternatīvo ieguldījumu fondus, tostarp Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondus (ELTIF), apdrošināšanas sabiedrību, ieguldījumu brokeru sabiedrību, apdrošināšanas starpnieku, arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (AKUI), kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieku (EuVECA pārvaldnieki) un kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieku (EuSEF pārvaldnieki) un Pan-Eiropas privāto pensiju produktu (PEPP) nodrošinātāju darbības sākšanu un veikšanu. Minētās direktīvas un regulas nodrošina vienotāku aizsardzību individuālajiem ieguldītājiem un atvieglo tiem iespējas lietderīgi izmantot finanšu produktu plašo klāstu, vienlaikus paredzot noteikumus, kas ļauj individuālajiem ieguldītājiem pieņemt uz informāciju balstītus ieguldījumu lēmumus.

| (5) | Informācijas atklāšana individuālajiem ieguldītājiem par ilgtspējas risku integrēšanu, par negatīvas ietekmes uz ilgtspēju vērā ņemšanu, par ilgtspējīgu ieguldījumu mērķiem vai par vides vai sociālu raksturlielumu veicināšanu ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesā un ieguldījumu konsultācijās ir nepietiekami attīstīta, jo šādai atklāšanai pagaidām nepiemēro saskaņotas prasības. |
| --- | --- |

(5)

Informācijas atklāšana individuālajiem ieguldītājiem par ilgtspējas risku integrēšanu, par negatīvas ietekmes uz ilgtspēju vērā ņemšanu, par ilgtspējīgu ieguldījumu mērķiem vai par vides vai sociālu raksturlielumu veicināšanu ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesā un ieguldījumu konsultācijās ir nepietiekami attīstīta, jo šādai atklāšanai pagaidām nepiemēro saskaņotas prasības.

| (6) | Šajā regulā paredzētajam atbrīvojumam finanšu konsultantiem, kas nodarbina mazāk par trim personām, nebūtu jāskar to valsts tiesību aktu noteikumu piemērošana, ar kuriem ir transponētas Direktīvas 2014/65/ES un (ES) 2016/97, jo īpaši noteikumu par ieguldījumu un apdrošināšanas konsultācijām. Tāpēc, lai arī šādiem konsultantiem nav pienākuma sniegt informāciju saskaņā ar šo regulu, tiem tiek prasīts savos konsultāciju procesos izskatīt un ņemt vērā ilgtspējas riskus. |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētajam atbrīvojumam finanšu konsultantiem, kas nodarbina mazāk par trim personām, nebūtu jāskar to valsts tiesību aktu noteikumu piemērošana, ar kuriem ir transponētas Direktīvas 2014/65/ES un (ES) 2016/97, jo īpaši noteikumu par ieguldījumu un apdrošināšanas konsultācijām. Tāpēc, lai arī šādiem konsultantiem nav pienākuma sniegt informāciju saskaņā ar šo regulu, tiem tiek prasīts savos konsultāciju procesos izskatīt un ņemt vērā ilgtspējas riskus.

| (7) | Vienībām, uz kurām attiecas šī regula, atkarībā no to darbību veida būtu jāievēro noteikumi par finanšu tirgus dalībniekiem, ja tās izveido finanšu produktus, un tām būtu jāievēro noteikumi par finanšu konsultantiem, ja tās sniedz ieguldījumu konsultācijas vai apdrošināšanas konsultācijas. Tāpēc, ja šādas vienības vienlaikus veic gan finanšu tirgus dalībnieka, gan finanšu konsultanta darbības, šādas vienības būtu jāuzskata par finanšu tirgus dalībniekiem, ja tās rīkojas kā finanšu produktu izveidotāji, tostarp nodrošinot portfeļa pārvaldību, un tās būtu jāuzskata par finanšu konsultantiem, ja tās sniedz ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijas. |
| --- | --- |

(7)

Vienībām, uz kurām attiecas šī regula, atkarībā no to darbību veida būtu jāievēro noteikumi par finanšu tirgus dalībniekiem, ja tās izveido finanšu produktus, un tām būtu jāievēro noteikumi par finanšu konsultantiem, ja tās sniedz ieguldījumu konsultācijas vai apdrošināšanas konsultācijas. Tāpēc, ja šādas vienības vienlaikus veic gan finanšu tirgus dalībnieka, gan finanšu konsultanta darbības, šādas vienības būtu jāuzskata par finanšu tirgus dalībniekiem, ja tās rīkojas kā finanšu produktu izveidotāji, tostarp nodrošinot portfeļa pārvaldību, un tās būtu jāuzskata par finanšu konsultantiem, ja tās sniedz ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijas.

| (8) | Tā kā Savienība arvien vairāk izjūt katastrofālās un neprognozējamās sekas, ko izraisa klimata pārmaiņas, resursu noplicināšana un citi ar ilgtspēju saistīti jautājumi, ir steidzami jārīkojas, lai mobilizētu kapitālu – ne tikai ar sabiedriskās politikas, bet arī ar finanšu pakalpojumu nozares starpniecību. Tāpēc būtu jāprasa, lai finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti atklātu konkrētu informāciju par savām pieejām attiecībā uz ilgtspējas risku integrēšanu un negatīvas ietekmes uz ilgtspēju ņemšanu vērā. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā Savienība arvien vairāk izjūt katastrofālās un neprognozējamās sekas, ko izraisa klimata pārmaiņas, resursu noplicināšana un citi ar ilgtspēju saistīti jautājumi, ir steidzami jārīkojas, lai mobilizētu kapitālu – ne tikai ar sabiedriskās politikas, bet arī ar finanšu pakalpojumu nozares starpniecību. Tāpēc būtu jāprasa, lai finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti atklātu konkrētu informāciju par savām pieejām attiecībā uz ilgtspējas risku integrēšanu un negatīvas ietekmes uz ilgtspēju ņemšanu vērā.

| (9) | Neesot saskaņotiem Savienības noteikumiem par informācijas atklāšanu individuālajiem ieguldītājiem saistībā ar ilgtspēju, pastāv iespēja, ka turpināsies atšķirīgu pasākumu pieņemšana valstu līmenī un atšķirīgu pieeju īstenošana dažādās finanšu pakalpojumu nozarēs. Šādi atšķirīgi pasākumi un pieejas turpinātu radīt ievērojamus konkurences izkropļojumus būtisko informācijas atklāšanas standartu atšķirību dēļ. Turklāt tas, ka vienlaicīgi veidojas tirgus prakse, kuras pamatā ir komerciālu apsvērumu virzītas prioritātes ar atšķirīgiem iznākumiem, pašlaik turpina sadrumstalot tirgu un nākotnē varētu vēl vairāk saasināt iekšējā tirgus darbības neefektivitāti. Informācijas atklāšanas standartu un tirgus prakses atšķirību dēļ ir ļoti sarežģīti salīdzināt dažādus finanšu produktus, tiek radīti negodīgi konkurences apstākļi šādiem produktiem un izplatīšanas kanāliem un uzlikti papildu šķēršļi iekšējā tirgū. Šādas atšķirības varētu arī radīt apjukumu individuālajiem ieguldītājiem un kropļot to ieguldījumu lēmumus. Parīzes nolīguma izpildes nodrošināšana ir saistīta ar risku, ka dalībvalstis pieņem atšķirīgus valsts pasākumus, kas varētu radīt šķēršļus iekšējā tirgus pienācīgai darbībai un kaitēt finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem. Turklāt tas, ka nav saskaņotu noteikumu par pārredzamību, individuālajiem ieguldītājiem sarežģī iespējas objektīvi salīdzināt dažādus finanšu produktus dažādās dalībvalstīs attiecībā uz to vides, sociālajiem un pārvaldības riskiem un ilgtspējīgu ieguldījumu mērķiem. Tāpēc, lai novērstu iespējamus turpmākus šķēršļus, ir svarīgi likvidēt pašreizējos šķēršļus iekšējā tirgus darbībai un uzlabot finanšu produktu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(9)

Neesot saskaņotiem Savienības noteikumiem par informācijas atklāšanu individuālajiem ieguldītājiem saistībā ar ilgtspēju, pastāv iespēja, ka turpināsies atšķirīgu pasākumu pieņemšana valstu līmenī un atšķirīgu pieeju īstenošana dažādās finanšu pakalpojumu nozarēs. Šādi atšķirīgi pasākumi un pieejas turpinātu radīt ievērojamus konkurences izkropļojumus būtisko informācijas atklāšanas standartu atšķirību dēļ. Turklāt tas, ka vienlaicīgi veidojas tirgus prakse, kuras pamatā ir komerciālu apsvērumu virzītas prioritātes ar atšķirīgiem iznākumiem, pašlaik turpina sadrumstalot tirgu un nākotnē varētu vēl vairāk saasināt iekšējā tirgus darbības neefektivitāti. Informācijas atklāšanas standartu un tirgus prakses atšķirību dēļ ir ļoti sarežģīti salīdzināt dažādus finanšu produktus, tiek radīti negodīgi konkurences apstākļi šādiem produktiem un izplatīšanas kanāliem un uzlikti papildu šķēršļi iekšējā tirgū. Šādas atšķirības varētu arī radīt apjukumu individuālajiem ieguldītājiem un kropļot to ieguldījumu lēmumus. Parīzes nolīguma izpildes nodrošināšana ir saistīta ar risku, ka dalībvalstis pieņem atšķirīgus valsts pasākumus, kas varētu radīt šķēršļus iekšējā tirgus pienācīgai darbībai un kaitēt finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem. Turklāt tas, ka nav saskaņotu noteikumu par pārredzamību, individuālajiem ieguldītājiem sarežģī iespējas objektīvi salīdzināt dažādus finanšu produktus dažādās dalībvalstīs attiecībā uz to vides, sociālajiem un pārvaldības riskiem un ilgtspējīgu ieguldījumu mērķiem. Tāpēc, lai novērstu iespējamus turpmākus šķēršļus, ir svarīgi likvidēt pašreizējos šķēršļus iekšējā tirgus darbībai un uzlabot finanšu produktu salīdzināmību.

| (10) | Šīs regulas mērķis ir mazināt informācijas asimetriju principāla un pārstāvja attiecībās attiecībā uz ilgtspējas risku integrēšanu, negatīvas ietekmes uz ilgtspēju ņemšanu vērā, vides vai sociālo raksturlielumu veicināšanu un attiecībā uz ilgtspējīgu ieguldījumu, prasot finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem pirms līguma noslēgšanas un pastāvīgi atklājot informāciju individuālajiem ieguldītājiem, kad tie rīkojas kā minēto individuālo ieguldītāju (principālu) pārstāvji. |
| --- | --- |

(10)

Šīs regulas mērķis ir mazināt informācijas asimetriju principāla un pārstāvja attiecībās attiecībā uz ilgtspējas risku integrēšanu, negatīvas ietekmes uz ilgtspēju ņemšanu vērā, vides vai sociālo raksturlielumu veicināšanu un attiecībā uz ilgtspējīgu ieguldījumu, prasot finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem pirms līguma noslēgšanas un pastāvīgi atklājot informāciju individuālajiem ieguldītājiem, kad tie rīkojas kā minēto individuālo ieguldītāju (principālu) pārstāvji.

| (11) | Ar šo regulu papildina informācijas atklāšanas prasības, kuras noteiktas Direktīvās 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97, (ES) 2016/2341 un Regulās (ES) Nr. 345/2013, (ES) Nr. 346/2013, (ES) 2015/760 un (ES) 2019/1238, kā arī valsts tiesību aktos, kas reglamentē privāto un individuālo pensiju produktus. Lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanas rūpīgu un efektīvu uzraudzību, dalībvalstīm būtu jāpaļaujas uz kompetentajām iestādēm, kas jau izraudzītas saskaņā ar minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Ar šo regulu papildina informācijas atklāšanas prasības, kuras noteiktas Direktīvās 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97, (ES) 2016/2341 un Regulās (ES) Nr. 345/2013, (ES) Nr. 346/2013, (ES) 2015/760 un (ES) 2019/1238, kā arī valsts tiesību aktos, kas reglamentē privāto un individuālo pensiju produktus. Lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanas rūpīgu un efektīvu uzraudzību, dalībvalstīm būtu jāpaļaujas uz kompetentajām iestādēm, kas jau izraudzītas saskaņā ar minētajiem noteikumiem.

| (12) | Šajā regulā tiek saglabātas prasības attiecībā uz finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem rīkoties individuālu ieguldītāju labākajās interesēs, tostarp, bet ne tikai, prasība veikt pienācīgu uzticamības pārbaudi pirms to ieguldījumu veikšanas, kas noteikti Direktīvās 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97, (ES) 2016/2341 un Regulās (ES) Nr. 345/2013 un (ES) Nr. 346/2013, kā arī valsts tiesību aktos, kuri reglamentē privāto un individuālo pensiju produktus. Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar minētajiem noteikumiem, finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem savos procesos, tostarp savos uzticamības pārbaudes procesos, būtu jāintegrē un pastāvīgi jānovērtē ne tikai visi attiecīgie finanšu riski, bet tostarp arī visi attiecīgie ilgtspējas riski, kuriem varētu būt attiecīga būtiska negatīva ietekme uz ieguldījuma vai konsultāciju finansiālo atdevi. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem būtu savās politikas nostādnēs jāprecizē, kā viņi integrē minētos riskus, un jāpublicē minētās politikas nostādnes. |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā tiek saglabātas prasības attiecībā uz finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem rīkoties individuālu ieguldītāju labākajās interesēs, tostarp, bet ne tikai, prasība veikt pienācīgu uzticamības pārbaudi pirms to ieguldījumu veikšanas, kas noteikti Direktīvās 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97, (ES) 2016/2341 un Regulās (ES) Nr. 345/2013 un (ES) Nr. 346/2013, kā arī valsts tiesību aktos, kuri reglamentē privāto un individuālo pensiju produktus. Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar minētajiem noteikumiem, finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem savos procesos, tostarp savos uzticamības pārbaudes procesos, būtu jāintegrē un pastāvīgi jānovērtē ne tikai visi attiecīgie finanšu riski, bet tostarp arī visi attiecīgie ilgtspējas riski, kuriem varētu būt attiecīga būtiska negatīva ietekme uz ieguldījuma vai konsultāciju finansiālo atdevi. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem būtu savās politikas nostādnēs jāprecizē, kā viņi integrē minētos riskus, un jāpublicē minētās politikas nostādnes.

| (13) | Šajā regulā prasīts, lai finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas vai apdrošināšanas konsultācijas par apdrošināšanas ieguldījumu produktiem (IBIP), neatkarīgi no finanšu produktu izstrādes un mērķtirgus publicē rakstiskas politikas nostādnes par ilgtspējas risku integrēšanu un nodrošina šādas integrēšanas pārredzamību. |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā prasīts, lai finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas vai apdrošināšanas konsultācijas par apdrošināšanas ieguldījumu produktiem (IBIP), neatkarīgi no finanšu produktu izstrādes un mērķtirgus publicē rakstiskas politikas nostādnes par ilgtspējas risku integrēšanu un nodrošina šādas integrēšanas pārredzamību.

| (14) | Ar ilgtspējas risku saprot vides, sociālu vai pārvaldības notikumu vai apstākli, kas, ja tas notiek, varētu radīt negatīvu būtisku ietekmi uz ieguldījumu vērtību, kā noteikts nozares tiesību aktos, jo īpaši Direktīvās 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97, (ES) 2016/2341 vai deleģētajos aktos un regulatīvajos tehniskajos standartos, kas pieņemti saskaņā ar tiem. |
| --- | --- |

(14)

Ar ilgtspējas risku saprot vides, sociālu vai pārvaldības notikumu vai apstākli, kas, ja tas notiek, varētu radīt negatīvu būtisku ietekmi uz ieguldījumu vērtību, kā noteikts nozares tiesību aktos, jo īpaši Direktīvās 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97, (ES) 2016/2341 vai deleģētajos aktos un regulatīvajos tehniskajos standartos, kas pieņemti saskaņā ar tiem.

| (15) | Šai regulai nebūtu jāskar noteikumi par riska integrēšanu, kas noteikti Direktīvās 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97, (ES) 2016/2341 un Regulās (ES) Nr. 345/2013 un (ES) Nr. 346/201, kā arī valsts tiesību aktos, kuri reglamentē privāto un individuālo pensiju produktus, aptverot, bet ne tikai, attiecīgos piemērojamos samērīguma kritērijus, piemēram, attiecīgo darbību apjomu, iekšējo organizāciju un būtību, piemērošanas jomu un sarežģītību. Ar šo regulu iecerēts panākt lielāku pārredzamību attiecībā uz to, kā finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti savos ieguldījumu lēmumos un ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās integrē ilgtspējas riskus. Ja ilgtspējas riska novērtējums ļauj secināt, ka nepastāv ilgtspējas riski, kurus var uzskatīt par nozīmīgiem attiecībā uz finanšu produktu, būtu jāpaskaidro tā iemesli. Ja novērtējuma rezultātā tiek secināts, ka minētie riski ir nozīmīgi, būtu jānorāda, cik lielā mērā – vai nu kvantitātes, vai kvalitātes ziņā – minētie ilgtspējas riski varētu ietekmēt finanšu produkta sniegumu. Ilgtspējas riska novērtējumi un ar tiem saistītā finanšu tirgus dalībnieku informācijas atklāšana pirms līguma noslēgšanas būtu jāņem vērā finanšu konsultantu informācijas atklāšanā pirms līguma noslēgšanas. Finanšu konsultantiem pirms konsultāciju sniegšanas, neatkarīgi no individuālo ieguldītāju ilgtspējības preferencēm, būtu jāatklāj, kā tie ņem vērā ilgtspējas riskus procesā, kurā atlasa finanšu produktu, ko prezentē individuāliem ieguldītājiem,. Tam nevajadzētu skart to valsts tiesību aktu noteikumu piemērošanu, ar kuriem ir transponētas Direktīvas 2014/65/ES un (ES) 2016/97, jo īpaši finanšu tirgus dalībnieku un finanšu konsultantu pienākumus attiecībā uz produkta pārvaldību, piemērotības un atbilstības novērtēšanu, un prasību un vajadzību pārbaudi. |
| --- | --- |

(15)

Šai regulai nebūtu jāskar noteikumi par riska integrēšanu, kas noteikti Direktīvās 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97, (ES) 2016/2341 un Regulās (ES) Nr. 345/2013 un (ES) Nr. 346/201, kā arī valsts tiesību aktos, kuri reglamentē privāto un individuālo pensiju produktus, aptverot, bet ne tikai, attiecīgos piemērojamos samērīguma kritērijus, piemēram, attiecīgo darbību apjomu, iekšējo organizāciju un būtību, piemērošanas jomu un sarežģītību. Ar šo regulu iecerēts panākt lielāku pārredzamību attiecībā uz to, kā finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti savos ieguldījumu lēmumos un ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās integrē ilgtspējas riskus. Ja ilgtspējas riska novērtējums ļauj secināt, ka nepastāv ilgtspējas riski, kurus var uzskatīt par nozīmīgiem attiecībā uz finanšu produktu, būtu jāpaskaidro tā iemesli. Ja novērtējuma rezultātā tiek secināts, ka minētie riski ir nozīmīgi, būtu jānorāda, cik lielā mērā – vai nu kvantitātes, vai kvalitātes ziņā – minētie ilgtspējas riski varētu ietekmēt finanšu produkta sniegumu. Ilgtspējas riska novērtējumi un ar tiem saistītā finanšu tirgus dalībnieku informācijas atklāšana pirms līguma noslēgšanas būtu jāņem vērā finanšu konsultantu informācijas atklāšanā pirms līguma noslēgšanas. Finanšu konsultantiem pirms konsultāciju sniegšanas, neatkarīgi no individuālo ieguldītāju ilgtspējības preferencēm, būtu jāatklāj, kā tie ņem vērā ilgtspējas riskus procesā, kurā atlasa finanšu produktu, ko prezentē individuāliem ieguldītājiem,. Tam nevajadzētu skart to valsts tiesību aktu noteikumu piemērošanu, ar kuriem ir transponētas Direktīvas 2014/65/ES un (ES) 2016/97, jo īpaši finanšu tirgus dalībnieku un finanšu konsultantu pienākumus attiecībā uz produkta pārvaldību, piemērotības un atbilstības novērtēšanu, un prasību un vajadzību pārbaudi.

| (16) | Ieguldījumu lēmumi un konsultācijas varētu izraisīt vai veicināt tādas sekas, kas negatīvi, būtiski vai, iespējams, būtiski ietekmē ilgtspējas faktorus, vai būt tieši saistītas ar šādām sekām. |
| --- | --- |

(16)

Ieguldījumu lēmumi un konsultācijas varētu izraisīt vai veicināt tādas sekas, kas negatīvi, būtiski vai, iespējams, būtiski ietekmē ilgtspējas faktorus, vai būt tieši saistītas ar šādām sekām.

| (17) | Lai nodrošinātu saskaņotu un konsekventu šīs regulas piemērošanu, ir jānosaka saskaņota “ilgtspējīgu ieguldījumu” definīcija, ar kuru paredz, ka ieguldījumus saņemošās sabiedrības īsteno labas pārvaldības praksi un tiek ievērots piesardzības princips “nav būtiska kaitējuma”, tā, lai netiktu nodarīts būtisks kaitējums nedz vides, nedz sociālajam mērķim. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu saskaņotu un konsekventu šīs regulas piemērošanu, ir jānosaka saskaņota “ilgtspējīgu ieguldījumu” definīcija, ar kuru paredz, ka ieguldījumus saņemošās sabiedrības īsteno labas pārvaldības praksi un tiek ievērots piesardzības princips “nav būtiska kaitējuma”, tā, lai netiktu nodarīts būtisks kaitējums nedz vides, nedz sociālajam mērķim.

| (18) | Ja finanšu tirgus dalībnieki, pienācīgi ņemot vērā savu izmēru, savu darbību veidu un apmēru un finanšu produktu, kurus tie dara pieejamus, veidus, ņem vērā ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi – būtisku vai, iespējams, būtisku – uz ilgtspējas faktoriem, tiem savos procesos, tostarp savos uzticamības pārbaudes procesos, būtu jāintegrē procedūras, lai ņemtu vērā svarīgāko negatīvo ietekmi līdztekus attiecīgajiem finanšu riskiem un attiecīgajiem ilgtspējas riskiem. Informācijā par šādām procedūrām varētu aprakstīt, kā finanšu tirgus dalībnieki pilda savus pārvaldības pienākumus vai citus pienākumus pret akcionāriem saistībā ar ilgtspēju. Finanšu tirgus dalībniekiem savās tīmekļa vietnēs būtu jāiekļauj informācija par minētajām procedūrām un apraksti par svarīgāko negatīvo ietekmi. Šajā sakarā Eiropas Banku iestādes, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (15), (EBI), Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (16), (EAAPI), un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (17), (EVTI) Apvienotajai komitejai (“Apvienotā komiteja”) un finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem būtu jāņem vērā uzticamības pārbaudes pamatnostādnes par atbildīgu uzņēmējdarbību, ko izstrādājusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) un Apvienoto Nāciju Organizācijas atbalstītie atbildīgu ieguldījumu principi. |
| --- | --- |

(18)

Ja finanšu tirgus dalībnieki, pienācīgi ņemot vērā savu izmēru, savu darbību veidu un apmēru un finanšu produktu, kurus tie dara pieejamus, veidus, ņem vērā ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi – būtisku vai, iespējams, būtisku – uz ilgtspējas faktoriem, tiem savos procesos, tostarp savos uzticamības pārbaudes procesos, būtu jāintegrē procedūras, lai ņemtu vērā svarīgāko negatīvo ietekmi līdztekus attiecīgajiem finanšu riskiem un attiecīgajiem ilgtspējas riskiem. Informācijā par šādām procedūrām varētu aprakstīt, kā finanšu tirgus dalībnieki pilda savus pārvaldības pienākumus vai citus pienākumus pret akcionāriem saistībā ar ilgtspēju. Finanšu tirgus dalībniekiem savās tīmekļa vietnēs būtu jāiekļauj informācija par minētajām procedūrām un apraksti par svarīgāko negatīvo ietekmi. Šajā sakarā Eiropas Banku iestādes, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (15), (EBI), Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (16), (EAAPI), un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (17), (EVTI) Apvienotajai komitejai (“Apvienotā komiteja”) un finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem būtu jāņem vērā uzticamības pārbaudes pamatnostādnes par atbildīgu uzņēmējdarbību, ko izstrādājusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) un Apvienoto Nāciju Organizācijas atbalstītie atbildīgu ieguldījumu principi.

| (19) | Ilgtspējas faktoru ņemšana vērā ieguldījumu lēmumu pieņemšanā un konsultāciju procesos var būt izdevīga ne tikai finanšu tirgiem. Tas var palielināt reālās ekonomikas noturību un finanšu sistēmas stabilitāti. To darot, tas galu galā var radīt ietekmi uz finanšu produktu risku un ienesīgumu. Tāpēc ir būtiski, lai finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti sniegtu nepieciešamo informāciju, kas individuālajiem ieguldītājiem ļautu pieņemt uz informāciju balstītus ieguldījumu lēmumus. |
| --- | --- |

(19)

Ilgtspējas faktoru ņemšana vērā ieguldījumu lēmumu pieņemšanā un konsultāciju procesos var būt izdevīga ne tikai finanšu tirgiem. Tas var palielināt reālās ekonomikas noturību un finanšu sistēmas stabilitāti. To darot, tas galu galā var radīt ietekmi uz finanšu produktu risku un ienesīgumu. Tāpēc ir būtiski, lai finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti sniegtu nepieciešamo informāciju, kas individuālajiem ieguldītājiem ļautu pieņemt uz informāciju balstītus ieguldījumu lēmumus.

| (20) | Finanšu tirgus dalībniekiem, kas ņem vērā ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, informācijā pirms līguma noslēgšanas attiecībā uz katru finanšu produktu kodolīgā veidā, kodolīgi kvalitatīvā vai kvantitatīvā izteiksmē būtu jāatklāj, kā ir ņemta vērā šāda ietekme, kā arī jāsniedz paziņojums, ka informācija par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem ir pieejama notiekošās pārskatu sniegšanas ietvaros. Svarīgākā negatīvā ietekme būtu jāsaprot kā tāda ieguldījumu lēmumu un konsultāciju ietekme, kas rada negatīvas sekas uz ilgtspējas faktoriem. |
| --- | --- |

(20)

Finanšu tirgus dalībniekiem, kas ņem vērā ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, informācijā pirms līguma noslēgšanas attiecībā uz katru finanšu produktu kodolīgā veidā, kodolīgi kvalitatīvā vai kvantitatīvā izteiksmē būtu jāatklāj, kā ir ņemta vērā šāda ietekme, kā arī jāsniedz paziņojums, ka informācija par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem ir pieejama notiekošās pārskatu sniegšanas ietvaros. Svarīgākā negatīvā ietekme būtu jāsaprot kā tāda ieguldījumu lēmumu un konsultāciju ietekme, kas rada negatīvas sekas uz ilgtspējas faktoriem.

| (21) | Līdz šim ir izveidoti ilgtspējīgi produkti ar dažādu vērienu. Tāpēc saistībā ar informācijas atklāšanu pirms līguma noslēgšanas un informācijas atklāšanu periodiskos ziņojumos ir jānošķir prasības attiecībā uz finanšu produktiem, kuri veicina vides vai sociālos raksturlielumus, un prasības finanšu produktiem, kuru mērķis ir pozitīva ietekme uz vidi un sabiedrību. Līdz ar to attiecībā uz finanšu produktiem ar vides vai sociāliem raksturlielumiem finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāatklāj, vai un kā izraudzītais indekss – ilgtspējas vai standarta indekss – ir saskaņots ar minētajiem raksturlielumiem, un, ja kritēriju neizmanto, tad informācija par to, kā tiek sasniegti finanšu produktu ilgtspējas raksturlielumi. Attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir pozitīvi ietekmēt vidi un sabiedrību, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāatklāj, kuru ilgtspējas kritēriju tie izmanto, lai novērtētu ilgtspējīgu veiktspēju, un, ja neizmanto nevienu kritēriju, jāpaskaidro, kā tiek sasniegts ilgtspējas mērķis. Minētā informācija būtu jāatklāj to gada ziņojumos. |
| --- | --- |

(21)

Līdz šim ir izveidoti ilgtspējīgi produkti ar dažādu vērienu. Tāpēc saistībā ar informācijas atklāšanu pirms līguma noslēgšanas un informācijas atklāšanu periodiskos ziņojumos ir jānošķir prasības attiecībā uz finanšu produktiem, kuri veicina vides vai sociālos raksturlielumus, un prasības finanšu produktiem, kuru mērķis ir pozitīva ietekme uz vidi un sabiedrību. Līdz ar to attiecībā uz finanšu produktiem ar vides vai sociāliem raksturlielumiem finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāatklāj, vai un kā izraudzītais indekss – ilgtspējas vai standarta indekss – ir saskaņots ar minētajiem raksturlielumiem, un, ja kritēriju neizmanto, tad informācija par to, kā tiek sasniegti finanšu produktu ilgtspējas raksturlielumi. Attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir pozitīvi ietekmēt vidi un sabiedrību, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāatklāj, kuru ilgtspējas kritēriju tie izmanto, lai novērtētu ilgtspējīgu veiktspēju, un, ja neizmanto nevienu kritēriju, jāpaskaidro, kā tiek sasniegts ilgtspējas mērķis. Minētā informācija būtu jāatklāj to gada ziņojumos.

| (22) | Šī regula neskar noteikumus par finanšu tirgus dalībnieku darbinieku un finanšu konsultantu atalgojumu vai veikuma novērtējumu, kas noteikts Direktīvās 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97, (ES) 2016/2341 un Regulās (ES) Nr. 345/2013 un (ES) Nr. 346/2013, vai īstenošanas aktus un valsts tiesību aktus, kas reglamentē privāto un individuālo pensiju produktus, ietverot, bet ne tikai, attiecīgos piemērojamos samērīguma kritērijus, piemēram, konkrēto darbību apjomu, iekšējo organizāciju un būtību, piemērošanas jomu un sarežģītību. Tomēr ir lietderīgi panākt lielāku pārredzamību kvalitātes vai kvantitātes aspektā par finanšu tirgus dalībnieku un finanšu konsultantu atalgojuma politiku attiecībā uz to ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijām, kas veicina pareizu un efektīvu riska pārvaldību attiecībā uz ilgtspējas riskiem, taču atalgojuma struktūra neveicina pārmērīga riska uzņemšanos saistībā ar ilgtspējas riskiem un ir saistīta ar riskam pielāgotu sniegumu. |
| --- | --- |

(22)

Šī regula neskar noteikumus par finanšu tirgus dalībnieku darbinieku un finanšu konsultantu atalgojumu vai veikuma novērtējumu, kas noteikts Direktīvās 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97, (ES) 2016/2341 un Regulās (ES) Nr. 345/2013 un (ES) Nr. 346/2013, vai īstenošanas aktus un valsts tiesību aktus, kas reglamentē privāto un individuālo pensiju produktus, ietverot, bet ne tikai, attiecīgos piemērojamos samērīguma kritērijus, piemēram, konkrēto darbību apjomu, iekšējo organizāciju un būtību, piemērošanas jomu un sarežģītību. Tomēr ir lietderīgi panākt lielāku pārredzamību kvalitātes vai kvantitātes aspektā par finanšu tirgus dalībnieku un finanšu konsultantu atalgojuma politiku attiecībā uz to ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijām, kas veicina pareizu un efektīvu riska pārvaldību attiecībā uz ilgtspējas riskiem, taču atalgojuma struktūra neveicina pārmērīga riska uzņemšanos saistībā ar ilgtspējas riskiem un ir saistīta ar riskam pielāgotu sniegumu.

| (23) | Lai uzlabotu pārredzamību un informētu individuālos ieguldītājus, piekļuve informācijai par to, kā attiecīgi finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti integrē attiecīgus ilgtspējas riskus – gan būtiskus gan tādus, kas varētu būt būtiski – savos ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesos, ietverot šādu procesu organizatoriskus, riska pārvaldības un vadības aspektus, un savos konsultāciju procesos, būtu jāreglamentē, nosakot, ka minētajām vienībām būtu savās tīmekļa vietnēs jāuztur kodolīga informācija par minētajām politikas nostādnēm. |
| --- | --- |

(23)

Lai uzlabotu pārredzamību un informētu individuālos ieguldītājus, piekļuve informācijai par to, kā attiecīgi finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti integrē attiecīgus ilgtspējas riskus – gan būtiskus gan tādus, kas varētu būt būtiski – savos ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesos, ietverot šādu procesu organizatoriskus, riska pārvaldības un vadības aspektus, un savos konsultāciju procesos, būtu jāreglamentē, nosakot, ka minētajām vienībām būtu savās tīmekļa vietnēs jāuztur kodolīga informācija par minētajām politikas nostādnēm.

| (24) | Pašreizējās informācijas atklāšanas prasības, kas noteiktas Savienības tiesību aktos, neprasa atklāt visu informāciju, kas vajadzīga, lai pienācīgi informētu individuālos ieguldītājus par to, kāda ir ar ilgtspēju saistītā ietekme to ieguldījumiem finanšu produktos, kuru mērķis ir iekļaut vides vai sociālos raksturlielumus, vai finanšu produktiem, ar kuriem tiecas sasniegt ilgtspējas mērķus. Tāpēc ir atbilstīgi paredzēt konkrētākas un standartizētas informācijas atklāšanas prasības attiecībā uz tādiem ieguldījumiem. Piemēram, izmantojot rādītājus, kas ir būtiski izvēlētā ilgtspējīgu ieguldījumu mērķa novērtēšanai, būtu regulāri jāziņo par finanšu produktu vispārējo ar ilgtspēju saistīto ietekmi. Ja par atsauces etalonu ir izraudzīts atbilstošs indekss, šāda informācija būtu jāsniedz arī par izraudzīto indeksu, kā arī plašā tirgus indeksu, lai varētu veikt salīdzināšanu. Ja EuSEF pārvaldnieki dara pieejamu informāciju par pozitīvu sociālo ietekmi, kas ir tas ir konkrētā fonda mērķis, par kopējiem sasniegtajiem sociālajiem rezultātiem un par saistītajām izmantotajām metodēm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 346/2013, tie attiecīgā gadījumā šādu informāciju varētu izmantot šajā regulā noteiktajā informācijas atklāšanā. |
| --- | --- |

(24)

Pašreizējās informācijas atklāšanas prasības, kas noteiktas Savienības tiesību aktos, neprasa atklāt visu informāciju, kas vajadzīga, lai pienācīgi informētu individuālos ieguldītājus par to, kāda ir ar ilgtspēju saistītā ietekme to ieguldījumiem finanšu produktos, kuru mērķis ir iekļaut vides vai sociālos raksturlielumus, vai finanšu produktiem, ar kuriem tiecas sasniegt ilgtspējas mērķus. Tāpēc ir atbilstīgi paredzēt konkrētākas un standartizētas informācijas atklāšanas prasības attiecībā uz tādiem ieguldījumiem. Piemēram, izmantojot rādītājus, kas ir būtiski izvēlētā ilgtspējīgu ieguldījumu mērķa novērtēšanai, būtu regulāri jāziņo par finanšu produktu vispārējo ar ilgtspēju saistīto ietekmi. Ja par atsauces etalonu ir izraudzīts atbilstošs indekss, šāda informācija būtu jāsniedz arī par izraudzīto indeksu, kā arī plašā tirgus indeksu, lai varētu veikt salīdzināšanu. Ja EuSEF pārvaldnieki dara pieejamu informāciju par pozitīvu sociālo ietekmi, kas ir tas ir konkrētā fonda mērķis, par kopējiem sasniegtajiem sociālajiem rezultātiem un par saistītajām izmantotajām metodēm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 346/2013, tie attiecīgā gadījumā šādu informāciju varētu izmantot šajā regulā noteiktajā informācijas atklāšanā.

| (25) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/34/ES (18) ir noteiktas pārredzamības prasības attiecībā uz vides, sociālajiem un korporatīvās pārvaldības aspektiem nefinanšu pārskatu sniegšanā. Tomēr minētajā direktīvā prasītā informācijas forma un noformējums ne vienmēr ir piemērots, lai to tieši izmantotu finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti darījumos ar individuālajiem ieguldītājiem. Finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem vajadzētu būt iespējai attiecīgā gadījumā izmantot informāciju, kas ietverta vadības ziņojumos un nefinanšu pārskatos, šīs regulas nolūkiem saskaņā ar minēto Direktīvu 2013/34/ES. |
| --- | --- |

(25)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/34/ES (18) ir noteiktas pārredzamības prasības attiecībā uz vides, sociālajiem un korporatīvās pārvaldības aspektiem nefinanšu pārskatu sniegšanā. Tomēr minētajā direktīvā prasītā informācijas forma un noformējums ne vienmēr ir piemērots, lai to tieši izmantotu finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti darījumos ar individuālajiem ieguldītājiem. Finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem vajadzētu būt iespējai attiecīgā gadījumā izmantot informāciju, kas ietverta vadības ziņojumos un nefinanšu pārskatos, šīs regulas nolūkiem saskaņā ar minēto Direktīvu 2013/34/ES.

| (26) | Lai nodrošinātu finanšu tirgus dalībnieku un finanšu konsultantu tīmekļa vietnēs publicētās informācijas ticamību, šāda informācija būtu pastāvīgi jāatjaunina un jebkura šādas informācijas pārskatīšana vai izmaiņas tajā būtu saprotami jāpaskaidro. |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu finanšu tirgus dalībnieku un finanšu konsultantu tīmekļa vietnēs publicētās informācijas ticamību, šāda informācija būtu pastāvīgi jāatjaunina un jebkura šādas informācijas pārskatīšana vai izmaiņas tajā būtu saprotami jāpaskaidro.

| (27) | Lai gan šī regula neaptver valstu sociālā nodrošinājuma sistēmas, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. 883/2004 un (EK) Nr. 987/2009, ņemot vērā to, ka dalībvalstis savās sociālā nodrošinājuma sistēmās aizvien vairāk atver obligāto pensiju shēmu pārvaldības daļas finanšu tirgus dalībniekiem vai citām privāto tiesību vienībām un tā kā šādas sistēmas ir pakļautas ilgtspējas riskiem un tās varētu ņemt vērā negatīvu ietekmi uz ilgtspēju, veicināt vides vai sociālos raksturlielumus vai veikt ilgtspējīgus ieguldījumus, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot šo regulu attiecībā uz šādām sistēmām, lai mazinātu informācijas asimetriju. |
| --- | --- |

(27)

Lai gan šī regula neaptver valstu sociālā nodrošinājuma sistēmas, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. 883/2004 un (EK) Nr. 987/2009, ņemot vērā to, ka dalībvalstis savās sociālā nodrošinājuma sistēmās aizvien vairāk atver obligāto pensiju shēmu pārvaldības daļas finanšu tirgus dalībniekiem vai citām privāto tiesību vienībām un tā kā šādas sistēmas ir pakļautas ilgtspējas riskiem un tās varētu ņemt vērā negatīvu ietekmi uz ilgtspēju, veicināt vides vai sociālos raksturlielumus vai veikt ilgtspējīgus ieguldījumus, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot šo regulu attiecībā uz šādām sistēmām, lai mazinātu informācijas asimetriju.

| (28) | Šai regulai nebūtu jāliedz dalībvalstij pieņemt vai uzturēt spēkā stingrākus noteikumus par politikas nostādņu saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām publicēšanu un par papildu informācijas atklāšanu individuālajiem ieguldītājiem par ilgtspējas riskiem, ar noteikumu, ka to finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem, kurus tas skar, galvenie biroji atrodas tās teritorijā. Tomēr šādiem noteikumiem nevajadzētu kavēt šīs regulas efektīvu piemērošanu vai tās mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(28)

Šai regulai nebūtu jāliedz dalībvalstij pieņemt vai uzturēt spēkā stingrākus noteikumus par politikas nostādņu saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām publicēšanu un par papildu informācijas atklāšanu individuālajiem ieguldītājiem par ilgtspējas riskiem, ar noteikumu, ka to finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem, kurus tas skar, galvenie biroji atrodas tās teritorijā. Tomēr šādiem noteikumiem nevajadzētu kavēt šīs regulas efektīvu piemērošanu vai tās mērķu sasniegšanu.

| (29) | Saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/2341 AKUI jau tiek prasīts piemērot to ieguldījumu lēmumiem un riska novērtējumiem pārvaldības un riska pārvaldības noteikumus, lai nodrošinātu nepārtrauktību un pareizību. Ieguldījumu lēmumi būtu jāpieņem un attiecīgo risku, tostarp vides, sociālo un pārvaldības risku, novērtējums būtu jāveic tādā veidā, ka tiek nodrošināta AKUI dalībnieku un saņēmēju interešu ievērošana. EAAPI būtu jāizdod pamatnostādnes, precizējot, kā AKUI ieguldījumu lēmumos un riska novērtējumos jāņem vērā vides, sociālie un pārvaldības riski atbilstīgi minētajai direktīvai. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/2341 AKUI jau tiek prasīts piemērot to ieguldījumu lēmumiem un riska novērtējumiem pārvaldības un riska pārvaldības noteikumus, lai nodrošinātu nepārtrauktību un pareizību. Ieguldījumu lēmumi būtu jāpieņem un attiecīgo risku, tostarp vides, sociālo un pārvaldības risku, novērtējums būtu jāveic tādā veidā, ka tiek nodrošināta AKUI dalībnieku un saņēmēju interešu ievērošana. EAAPI būtu jāizdod pamatnostādnes, precizējot, kā AKUI ieguldījumu lēmumos un riska novērtējumos jāņem vērā vides, sociālie un pārvaldības riski atbilstīgi minētajai direktīvai.

| (30) | EBI, EAAPI un EVTI (visas kopā “EUI”) būtu jāpilnvaro ar Apvienotās komitejas starpniecību izstrādāt regulatīvos tehnisko standartu projektus, lai sīkāk precizētu tādas informācijas saturu, metodoloģijas un noformējumu, kas attiecas uz ilgtspējas rādītājiem par negatīvu ietekmi uz klimatu un citu ar vidi saistītu negatīvu ietekmi, par sociāliem un nodarbinātības jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu un korupcijas un kukuļošanas apkarošanas jautājumiem, kā arī lai precizētu tādas informācijas noformējumu un saturu, kas attiecas uz vides vai sociālo raksturlielumu un ilgtspējīgu ieguldījumu mērķu veicināšanu, kura jāatklāj finanšu tirgus dalībnieku pirmslīguma dokumentos, ikgadējos ziņojumos un tīmekļa vietnēs. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt minētos regulatīvos tehniskos standartus, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas savienības darbību (LESD) 290. pantu un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz14. pantu. |
| --- | --- |

(30)

EBI, EAAPI un EVTI (visas kopā “EUI”) būtu jāpilnvaro ar Apvienotās komitejas starpniecību izstrādāt regulatīvos tehnisko standartu projektus, lai sīkāk precizētu tādas informācijas saturu, metodoloģijas un noformējumu, kas attiecas uz ilgtspējas rādītājiem par negatīvu ietekmi uz klimatu un citu ar vidi saistītu negatīvu ietekmi, par sociāliem un nodarbinātības jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu un korupcijas un kukuļošanas apkarošanas jautājumiem, kā arī lai precizētu tādas informācijas noformējumu un saturu, kas attiecas uz vides vai sociālo raksturlielumu un ilgtspējīgu ieguldījumu mērķu veicināšanu, kura jāatklāj finanšu tirgus dalībnieku pirmslīguma dokumentos, ikgadējos ziņojumos un tīmekļa vietnēs. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt minētos regulatīvos tehniskos standartus, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas savienības darbību (LESD) 290. pantu un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz14. pantu.

| (31) | EUI būtu jāpilnvaro ar Apvienotās komitejas starpniecību izstrādāt īstenojošos tehniskos standartus, lai noteiktu standartizētu noformējumu tirgvedības ziņojumos iekļaujamai informācijai par to, kā tiek veicināti vides vai sociālie raksturlielumi un ilgtspējīgi ieguldījumi. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt minētos īstenojošos tehniskos standartus, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas savienības darbību 291. pantu un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu. |
| --- | --- |

(31)

EUI būtu jāpilnvaro ar Apvienotās komitejas starpniecību izstrādāt īstenojošos tehniskos standartus, lai noteiktu standartizētu noformējumu tirgvedības ziņojumos iekļaujamai informācijai par to, kā tiek veicināti vides vai sociālie raksturlielumi un ilgtspējīgi ieguldījumi. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt minētos īstenojošos tehniskos standartus, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas savienības darbību 291. pantu un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

| (32) | Tā kā gada ziņojumos principā tiek apkopoti darījumdarbības rezultāti par pilnu kalendāro gadu, šīs regulas noteikumi par pārredzamības prasībām attiecībā uz šādiem ziņojumiem nebūtu jāpiemēro līdz 2022. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(32)

Tā kā gada ziņojumos principā tiek apkopoti darījumdarbības rezultāti par pilnu kalendāro gadu, šīs regulas noteikumi par pārredzamības prasībām attiecībā uz šādiem ziņojumiem nebūtu jāpiemēro līdz 2022. gada 1. janvārim.

| (33) | Šajā regulā ietvertajiem informācijas atklāšanas noteikumiem būtu jāpapildina Direktīvu 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97 un (ES) 2016/2341 un Regulu (ES) Nr. 345/2013, (ES) Nr. 346/2013, (ES) 2015/760 un (ES) 2019/1238 noteikumi. |
| --- | --- |

(33)

Šajā regulā ietvertajiem informācijas atklāšanas noteikumiem būtu jāpapildina Direktīvu 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97 un (ES) 2016/2341 un Regulu (ES) Nr. 345/2013, (ES) Nr. 346/2013, (ES) 2015/760 un (ES) 2019/1238 noteikumi.

| (34) | Šajā regulā ir ņemtas vērā pamattiesības un ievēroti principi, kas atzīti jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(34)

Šajā regulā ir ņemtas vērā pamattiesības un ievēroti principi, kas atzīti jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (35) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nostiprināt aizsardzību individuālajiem ieguldītājiem un uzlabot informācijas atklāšanu tiem, tostarp pārrobežu pirkumu gadījumos, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, jo ir jānosaka vienotas informācijas atklāšanas prasības, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nostiprināt aizsardzību individuālajiem ieguldītājiem un uzlabot informācijas atklāšanu tiem, tostarp pārrobežu pirkumu gadījumos, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, jo ir jānosaka vienotas informācijas atklāšanas prasības, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1.pants

Priekšmets

Šajā regulā nosaka saskaņotus noteikumus finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem par pārredzamību, integrējot ilgtspējas riskus un ņemot vērā negatīvu ietekmi uz ilgtspēju savos procesos un sniedzot ar ilgtspēju saistītu informāciju attiecībā uz finanšu produktiem.

2.pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “finanšu tirgus dalībnieks” ir:






  a) | apdrošināšanas sabiedrība, kas dara pieejamu apdrošināšanas ieguldījumu produktu (IBIP); |
| --- | --- | --- |

1)

“finanšu tirgus dalībnieks” ir:

a)

apdrošināšanas sabiedrība, kas dara pieejamu apdrošināšanas ieguldījumu produktu (IBIP);

IBIP

| b) | ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas nodrošina portfeļa pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas nodrošina portfeļa pārvaldību;

| c) | arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija (AKUI); |
| --- | --- |

c)

arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija (AKUI);

| d) | pensiju produkta izveidotājs; |
| --- | --- |

d)

pensiju produkta izveidotājs;

| e) | alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks (AIFP); |
| --- | --- |

e)

alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks (AIFP);

| f) | Pan-Eiropas privāto pensiju produkta (PEPP) nodrošinātājs; |
| --- | --- |

f)

Pan-Eiropas privāto pensiju produkta (PEPP) nodrošinātājs;

| g) | kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks, kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 345/2013 14. pantu; |
| --- | --- |

g)

kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks, kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 345/2013 14. pantu;

| h) | kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks, kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 346/2013 15. pantu; |
| --- | --- |

h)

kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks, kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 346/2013 15. pantu;

| i) | pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma pārvaldības sabiedrība (PVKIU pārvaldības sabiedrība); vai |
| --- | --- |

i)

pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma pārvaldības sabiedrība (PVKIU pārvaldības sabiedrība); vai

| j) | kredītiestāde, kas nodrošina portfeļa pārvaldību; |
| --- | --- |

j)

kredītiestāde, kas nodrošina portfeļa pārvaldību;

| 2) | “apdrošināšanas sabiedrība” ir apdrošināšanas sabiedrība, kas saņēmusi licenci saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 18. pantu; |
| --- | --- |

2)

“apdrošināšanas sabiedrība” ir apdrošināšanas sabiedrība, kas saņēmusi licenci saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 18. pantu;

| 3) | “apdrošināšanas ieguldījumu produkts” jeb “IBIP” ir:






  a) | apdrošināšanas ieguldījumu produkts, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1286/2014 (19) 4. panta 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

3)

“apdrošināšanas ieguldījumu produkts” jeb “IBIP” ir:

IBIP

a)

apdrošināšanas ieguldījumu produkts, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1286/2014 (19) 4. panta 2. punktā;

19

| b) | apdrošināšanas produkts, ko dara pieejamu profesionālam ieguldītājam un ar ko piedāvā līguma termiņa vērtību vai atpirkuma vērtību, kas ir pilnīgi vai daļēji – tieši vai netieši – pakļauta tirgus svārstībām; |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas produkts, ko dara pieejamu profesionālam ieguldītājam un ar ko piedāvā līguma termiņa vērtību vai atpirkuma vērtību, kas ir pilnīgi vai daļēji – tieši vai netieši – pakļauta tirgus svārstībām;

| 4) | “alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks” jeb “AIFP” ir AIFP, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

4)

“alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks” jeb “AIFP” ir AIFP, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| 5) | “ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir ieguldījumu brokeru sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā; |
| --- | --- |

5)

“ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir ieguldījumu brokeru sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;

| 6) | “portfeļa pārvaldība” ir portfeļa pārvaldība, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā; |
| --- | --- |

6)

“portfeļa pārvaldība” ir portfeļa pārvaldība, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā;

| 7) | “arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija” jeb “AKUI” ir arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija, kam piešķirta atļauja vai kas reģistrēta saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/2341 9. pantu izņemot institūciju, attiecībā uz kuru dalībvalsts ir izvēlējusies piemērot minētās direktīvas 5. pantu vai institūciju, kas pārvalda pensiju plānus, kuru dalībnieku kopējais skaits ir mazāks par 15; |
| --- | --- |

7)

“arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija” jeb “AKUI” ir arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija, kam piešķirta atļauja vai kas reģistrēta saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/2341 9. pantu izņemot institūciju, attiecībā uz kuru dalībvalsts ir izvēlējusies piemērot minētās direktīvas 5. pantu vai institūciju, kas pārvalda pensiju plānus, kuru dalībnieku kopējais skaits ir mazāks par 15;

| 8) | “pensiju produkts” ir:






  a) | pensiju produkts, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1286/2014 2. panta 2. punkta e) apakšpunktā; vai |
| --- | --- | --- |

8)

“pensiju produkts” ir:

a)

pensiju produkts, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1286/2014 2. panta 2. punkta e) apakšpunktā; vai

| b) | individuāls pensiju produkts, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1286/2014 2. panta 2. punkta g) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

individuāls pensiju produkts, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1286/2014 2. panta 2. punkta g) apakšpunktā;

| 9) | “Pan-Eiropas privāto pensiju produkts” jeb “PEPP” ir Regulas (ES) 2019/1238 2. panta 2) punktā minētais produkts; |
| --- | --- |

9)

“Pan-Eiropas privāto pensiju produkts” jeb “PEPP” ir Regulas (ES) 2019/1238 2. panta 2) punktā minētais produkts;

PEPP

| 10) | “PVKIU pārvaldības sabiedrība” ir:






  a) | pārvaldības sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā; vai |
| --- | --- | --- |

10)

“PVKIU pārvaldības sabiedrība” ir:

a)

pārvaldības sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā; vai

| b) | ieguldījumu sabiedrība, kas saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK un kas nav izraudzījusies pārvaldības sabiedrību, kura saskaņā ar minēto direktīvu ir pilnvarota to pārvaldīt; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu sabiedrība, kas saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK un kas nav izraudzījusies pārvaldības sabiedrību, kura saskaņā ar minēto direktīvu ir pilnvarota to pārvaldīt;

| 11) | “finanšu konsultants” ir:






  a) | apdrošināšanas starpnieks, kas sniedz apdrošināšanas konsultācijas saistībā ar IBIP; |
| --- | --- | --- |

11)

“finanšu konsultants” ir:

a)

apdrošināšanas starpnieks, kas sniedz apdrošināšanas konsultācijas saistībā ar IBIP;

IBIP

| b) | apdrošināšanas sabiedrība, kas sniedz apdrošināšanas konsultācijas saistībā ar IBIP; |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas sabiedrība, kas sniedz apdrošināšanas konsultācijas saistībā ar IBIP;

IBIP

| c) | kredītiestāde, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas; |
| --- | --- |

c)

kredītiestāde, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas;

| d) | ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas; |
| --- | --- |

d)

ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas;

| e) | AIFP, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 6. panta 4. punkta b) apakšpunkta i) punktu; vai |
| --- | --- |

e)

AIFP, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 6. panta 4. punkta b) apakšpunkta i) punktu; vai

| f) | PVKIU pārvaldības sabiedrība, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 6. panta 3. punkta b) apakšpunkta i) punktu; |
| --- | --- |

f)

PVKIU pārvaldības sabiedrība, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 6. panta 3. punkta b) apakšpunkta i) punktu;

| 12) | “finanšu produkts” ir:






  a) | portfelis, ko pārvalda saskaņā ar šā panta 6) punktu; |
| --- | --- | --- |

12)

“finanšu produkts” ir:

a)

portfelis, ko pārvalda saskaņā ar šā panta 6) punktu;

| b) | alternatīvais ieguldījumu fonds (AIF); |
| --- | --- |

b)

alternatīvais ieguldījumu fonds (AIF);

| c) | IBIP; |
| --- | --- |

c)

IBIP;

IBIP

| d) | pensiju produkts; |
| --- | --- |

d)

pensiju produkts;

| e) | pensiju plāns; |
| --- | --- |

e)

pensiju plāns;

| f) | PVKIU; vai |
| --- | --- |

f)

PVKIU; vai

| g) | PEPP; |
| --- | --- |

g)

PEPP;

PEPP

| 13) | “alternatīvo ieguldījumu fonds” jeb “AIF” ir AIF, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

13)

“alternatīvo ieguldījumu fonds” jeb “AIF” ir AIF, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| 14) | “pensiju plāns” ir pensiju plāns, kā definēts Direktīvas (ES) 2016/2341 6. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

14)

“pensiju plāns” ir pensiju plāns, kā definēts Direktīvas (ES) 2016/2341 6. panta 2. punktā;

| 15) | “pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmums” jeb “PVKIU” ir uzņēmums, kam izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 5. pantu; |
| --- | --- |

15)

“pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmums” jeb “PVKIU” ir uzņēmums, kam izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 5. pantu;

| 16) | “ieguldījumu konsultācijas” ir ieguldījumu konsultācijas, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 4) apakšpunktā; |
| --- | --- |

16)

“ieguldījumu konsultācijas” ir ieguldījumu konsultācijas, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 4) apakšpunktā;

| 17) | “ilgtspējīgs ieguldījums” ir ieguldījums saimnieciskā darbībā, kas veicina vidiska mērķa sasniegšanu, ko, piemēram, novērtē pēc svarīgākajiem resursu efektivitātes rādītājiem par enerģijas izmantošanu, atjaunojamās enerģijas izmantošanu, izejvielu izmantošanu, ūdens un zemes izmantošanu, atkritumu rašanos, siltumnīcefekta gāzu emisijām vai pēc rādītājiem par tā ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un aprites ekonomiku; vai ieguldījums saimnieciskā darbībā, kas veicina sociāla mērķa sasniegšanu, jo īpaši ieguldījums, kas veicina nevienlīdzības novēršanu; vai ieguldījums, kas veicina sociālo kohēziju, sociālo integrāciju un darba attiecības; vai ieguldījums cilvēkkapitālā vai ekonomiski vai sociāli nelabvēlīgās kopienās, ar noteikumu, ka šādi ieguldījumi būtiski nekaitē neviena no minēto mērķu sasniegšanai un ka ieguldījumus saņemošās sabiedrības īsteno labas pārvaldības praksi, jo īpaši attiecībā uz pareizas pārvaldības struktūrām, attiecībām ar darbiniekiem, personāla atalgojumu un nodokļu saistību izpildi; |
| --- | --- |

17)

“ilgtspējīgs ieguldījums” ir ieguldījums saimnieciskā darbībā, kas veicina vidiska mērķa sasniegšanu, ko, piemēram, novērtē pēc svarīgākajiem resursu efektivitātes rādītājiem par enerģijas izmantošanu, atjaunojamās enerģijas izmantošanu, izejvielu izmantošanu, ūdens un zemes izmantošanu, atkritumu rašanos, siltumnīcefekta gāzu emisijām vai pēc rādītājiem par tā ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un aprites ekonomiku; vai ieguldījums saimnieciskā darbībā, kas veicina sociāla mērķa sasniegšanu, jo īpaši ieguldījums, kas veicina nevienlīdzības novēršanu; vai ieguldījums, kas veicina sociālo kohēziju, sociālo integrāciju un darba attiecības; vai ieguldījums cilvēkkapitālā vai ekonomiski vai sociāli nelabvēlīgās kopienās, ar noteikumu, ka šādi ieguldījumi būtiski nekaitē neviena no minēto mērķu sasniegšanai un ka ieguldījumus saņemošās sabiedrības īsteno labas pārvaldības praksi, jo īpaši attiecībā uz pareizas pārvaldības struktūrām, attiecībām ar darbiniekiem, personāla atalgojumu un nodokļu saistību izpildi;

| 18) | “profesionāls ieguldītājs” ir klients, kas atbilst Direktīvas 2014/65/ES II pielikumā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

18)

“profesionāls ieguldītājs” ir klients, kas atbilst Direktīvas 2014/65/ES II pielikumā noteiktajiem kritērijiem;

| 19) | “privāts ieguldītājs” ir ieguldītājs, kas nav profesionāls ieguldītājs; |
| --- | --- |

19)

“privāts ieguldītājs” ir ieguldītājs, kas nav profesionāls ieguldītājs;

| 20) | “apdrošināšanas starpnieks” ir apdrošināšanas starpnieks, kā definēts Direktīvas (ES) 2016/97 2. panta 1. punkta 3) apakšpunktā; |
| --- | --- |

20)

“apdrošināšanas starpnieks” ir apdrošināšanas starpnieks, kā definēts Direktīvas (ES) 2016/97 2. panta 1. punkta 3) apakšpunktā;

| 21) | “apdrošināšanas konsultācijas” ir konsultācijas, kā definēts Direktīvas (ES) 2016/97 2. panta 1. punkta 15) apakšpunktā; |
| --- | --- |

21)

“apdrošināšanas konsultācijas” ir konsultācijas, kā definēts Direktīvas (ES) 2016/97 2. panta 1. punkta 15) apakšpunktā;

| 22) | “ilgtspējas risks” ir vides, sociāls vai pārvaldības notikums vai apstāklis, kas, ja tas notiek, varētu radīt reālu vai potenciālu būtisku negatīvu ietekmi uz ieguldījumu vērtību; |
| --- | --- |

22)

“ilgtspējas risks” ir vides, sociāls vai pārvaldības notikums vai apstāklis, kas, ja tas notiek, varētu radīt reālu vai potenciālu būtisku negatīvu ietekmi uz ieguldījumu vērtību;

| 23) | “Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fonds” jeb “ELTIF” ir fonds, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Regulas (ES) 2015/760 6. pantu; |
| --- | --- |

23)

“Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fonds” jeb “ELTIF” ir fonds, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Regulas (ES) 2015/760 6. pantu;

ELTIF

| 24) | “ilgtspējas faktori” ir vides, sociāli un ar darbiniekiem saistīti jautājumi, cilvēktiesību ievērošana un cīņa pret korupciju un kukuļošanu. |
| --- | --- |

24)

“ilgtspējas faktori” ir vides, sociāli un ar darbiniekiem saistīti jautājumi, cilvēktiesību ievērošana un cīņa pret korupciju un kukuļošanu.

3. pants

Ilgtspējas riska politikas nostādņu pārredzamība

1.   Finanšu tirgus dalībnieki savās tīmekļa vietnēs publicē informāciju par savām politikas nostādnēm attiecībā uz ilgtspējas risku integrēšanu savā ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesā.

2.   Finanšu konsultanti savās tīmekļa vietnēs publicē informāciju par savām politikas nostādnēm attiecībā uz ilgtspējas risku integrēšanu savās ieguldījumu konsultācijās vai apdrošināšanas konsultācijās.

4. pants

Negatīvas ietekmes uz ilgtspēju pārredzamība vienību līmenī

1.   Finanšu tirgus dalībnieki savās tīmekļa vietnēs publicē un uztur:

| a) | ja tie ņem vērā ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem – paziņojumu par uzticamības pārbaudes politikas nostādnēm attiecībā uz minēto ietekmi, pienācīgi ņemot vērā savu izmēru, savu darbību veidu un apmēru un finanšu produktu veidus, kurus tās dara pieejamus; vai |
| --- | --- |

a)

ja tie ņem vērā ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem – paziņojumu par uzticamības pārbaudes politikas nostādnēm attiecībā uz minēto ietekmi, pienācīgi ņemot vērā savu izmēru, savu darbību veidu un apmēru un finanšu produktu veidus, kurus tās dara pieejamus; vai

| b) | ja tie neņem vērā ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem – skaidrus iemeslus, kāpēc tie to nedara, tostarp attiecīgā gadījumā informāciju par to, vai un kad tie plāno ņemt vērā tādu negatīvu ietekmi. |
| --- | --- |

b)

ja tie neņem vērā ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem – skaidrus iemeslus, kāpēc tie to nedara, tostarp attiecīgā gadījumā informāciju par to, vai un kad tie plāno ņemt vērā tādu negatīvu ietekmi.

2.   Finanšu tirgus dalībnieki saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu sniegtajā informācijā ietver vismaz:

| a) | informāciju par savām politikas nostādnēm attiecībā uz svarīgākās negatīvās ietekmes uz ilgtspēju un ilgtspējas rādītāju identificēšanu un prioritātes noteikšanu; |
| --- | --- |

a)

informāciju par savām politikas nostādnēm attiecībā uz svarīgākās negatīvās ietekmes uz ilgtspēju un ilgtspējas rādītāju identificēšanu un prioritātes noteikšanu;

| b) | aprakstu, kurā izklāstīta svarīgākā negatīvā ietekme uz ilgtspēju un visi šajā sakarā veiktie vai – attiecīgā gadījumā – plānotie pasākumi; |
| --- | --- |

b)

aprakstu, kurā izklāstīta svarīgākā negatīvā ietekme uz ilgtspēju un visi šajā sakarā veiktie vai – attiecīgā gadījumā – plānotie pasākumi;

| c) | attiecīgā gadījumā īsu kopsavilkumu par iesaistīšanas politikas nostādnēm saskaņā ar Direktīvas 2007/36/EK 3.g pantu; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā īsu kopsavilkumu par iesaistīšanas politikas nostādnēm saskaņā ar Direktīvas 2007/36/EK 3.g pantu;

| d) | atsauci par to, ka tie ievēro atbildīgas darījumdarbības kodeksus un starptautiski atzītus standartus par uzticamības pārbaudi un ziņošanu, un attiecīgā gadījumā par apmēru, kādā tie atbilst Parīzes nolīguma mērķiem. |
| --- | --- |

d)

atsauci par to, ka tie ievēro atbildīgas darījumdarbības kodeksus un starptautiski atzītus standartus par uzticamības pārbaudi un ziņošanu, un attiecīgā gadījumā par apmēru, kādā tie atbilst Parīzes nolīguma mērķiem.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, no 2021. gada 30. jūnija finanšu tirgus dalībnieki, kas bilances datumos pārsniedz kritērija – finanšu gada laikā nodarbināt vidēji 500 darbiniekus – robežvērtību, savās tīmekļa vietnēs publicē un uztur paziņojumu par savām uzticamības pārbaudes politikas nostādnēm attiecībā uz ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. Minētajā paziņojumā iekļauj vismaz 2. punktā minēto informāciju.

4.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, no 2021. gada 30. jūnija finanšu tirgus dalībnieki, kas ir tādas lielas grupas mātesuzņēmumi, kā minēts Direktīvas 2013/34/ES 3. panta 7. punktā, kura grupas bilances datumā konsolidētā veidā pārsniedz kritērija – finanšu gada laikā nodarbināt vidēji 500 darbiniekus – robežvērtību, savās tīmekļa vietnēs publicē un uztur paziņojumu par savām uzticamības pārbaudes politikas nostādnēm attiecībā uz ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. Minētajā paziņojumā iekļauj vismaz 2. punktā minēto informāciju.

5.   Finanšu konsultanti savās tīmekļa vietnēs publicē un uztur:

| a) | informāciju par to, vai, pienācīgi ņemot vērā savu izmēru, savu darbību veidu un apmēru un savu finanšu produktu veidus, par kuriem tie konsultē, tie savās ieguldījumu konsultācijās vai apdrošināšanas konsultācijās ņem vērā svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem; vai |
| --- | --- |

a)

informāciju par to, vai, pienācīgi ņemot vērā savu izmēru, savu darbību veidu un apmēru un savu finanšu produktu veidus, par kuriem tie konsultē, tie savās ieguldījumu konsultācijās vai apdrošināšanas konsultācijās ņem vērā svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem; vai

| b) | informāciju par to, kāpēc tie savās ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās neņem vērā ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, tostarp attiecīgā gadījumā informāciju par to, vai un kad tie plāno ņemt vērā tādu negatīvu ietekmi. |
| --- | --- |

b)

informāciju par to, kāpēc tie savās ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās neņem vērā ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, tostarp attiecīgā gadījumā informāciju par to, vai un kad tie plāno ņemt vērā tādu negatīvu ietekmi.

6.   Līdz 2020. gada 30. decembrim EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu par, šā panta 1. līdz 5. punktā minētās tādas informācijas saturu, metodoloģijām un noformējumu, kas attiecas uz ilgtspējas rādītājiem saistībā ar negatīvo ietekmi uz klimatu un citu ar vidi saistītu negatīvu ietekmi.

EUI attiecīgā gadījumā cenšas iesaistīt Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Komisijas Kopīgo pētniecības centru.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

7.   Līdz 2021. gada 30. decembrim EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu par šā panta 1. līdz 5. punktā minētās tādas informācijas saturu, metodoloģijām un noformējumu, kas attiecas uz ilgtspējas rādītājiem saistībā ar negatīvu ietekmi uz sociāliem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu un korupcijas un kukuļošanas apkarošanas jautājumiem.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

5.pants

6.Atalgojuma politikas nostādņu pārredzamība saistībā ar ilgtspējas risku integrēšanu

1.   Finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti savās atalgojuma politikas nostādnēs iekļauj informāciju par to, kā minētās politikas nostādnes ir saskaņotas ar ilgtspējas risku integrēšanu, un publicē minēto informāciju savās tīmekļa vietnēs.

2.   Informāciju, kas minēta 1. punktā, iekļauj atalgojuma politikas nostādnēs, kuras finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem ir pienākums izveidot un uzturēt saskaņā ar nozares tiesību aktiem, jo īpaši Direktīvām 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97 un (ES) 2016/2341.

6. pants

Ilgtspējas risku integrēšanas pārredzamība

1.   Finanšu tirgus dalībnieki informācijā, ko atklāj pirms līguma noslēgšanas, iekļauj aprakstus par:

| a) | veidu, kādā ilgtspējas riski tiek integrēti to ieguldījumu lēmumos; un |
| --- | --- |

a)

veidu, kādā ilgtspējas riski tiek integrēti to ieguldījumu lēmumos; un

| b) | novērtējuma rezultātiem attiecībā uz to, kāda ir paredzamā ilgtspējas risku ietekme uz to finanšu produktu atdevi, kurus tie dara pieejamus. |
| --- | --- |

b)

novērtējuma rezultātiem attiecībā uz to, kāda ir paredzamā ilgtspējas risku ietekme uz to finanšu produktu atdevi, kurus tie dara pieejamus.

Ja finanšu tirgus dalībnieki uzskata, ka ilgtspējas riski nav nozīmīgi, pirmajā daļā minētajos aprakstos ietver skaidru un kodolīgu skaidrojumu par tā iemesliem.

2.   Finanšu konsultanti informācijā, ko atklāj pirms līguma noslēgšanas, iekļauj aprakstus par:

| a) | veidu, kādā ilgtspējas riski tiek integrēti to ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās; un |
| --- | --- |

a)

veidu, kādā ilgtspējas riski tiek integrēti to ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās; un

| b) | novērtējuma rezultātiem attiecībā uz to, kāda ir paredzamā ilgtspējas risku ietekme uz to finanšu produktu atdevi, par kuriem tie konsultē. |
| --- | --- |

b)

novērtējuma rezultātiem attiecībā uz to, kāda ir paredzamā ilgtspējas risku ietekme uz to finanšu produktu atdevi, par kuriem tie konsultē.

Ja finanšu konsultanti uzskata, ka ilgtspējas riski nav nozīmīgi, pirmajā daļā minētajos aprakstos ietver skaidru un kodolīgu skaidrojumu par tā iemesliem.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minēto informāciju atklāj šādi:

| a) | AIFP – paziņojot informāciju ieguldītājiem, kā minēts Direktīvas 2011/61/ES 23. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

AIFP – paziņojot informāciju ieguldītājiem, kā minēts Direktīvas 2011/61/ES 23. panta 1. punktā;

| b) | apdrošināšanas sabiedrības – sniedzot informāciju, kas minēta Direktīvas 2009/138/EK 185. panta 2. punktā, vai – attiecīgā gadījumā – saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/97 29. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas sabiedrības – sniedzot informāciju, kas minēta Direktīvas 2009/138/EK 185. panta 2. punktā, vai – attiecīgā gadījumā – saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/97 29. panta 1. punktu;

| c) | AKUI – sniedzot informāciju, kas minēta Direktīvas (ES) 2016/2341 41. pantā; |
| --- | --- |

c)

AKUI – sniedzot informāciju, kas minēta Direktīvas (ES) 2016/2341 41. pantā;

| d) | kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki – sniedzot informāciju, kas minēta Regulas (ES) Nr. 345/2013 13. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

d)

kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki – sniedzot informāciju, kas minēta Regulas (ES) Nr. 345/2013 13. panta 1. punktā;

| e) | kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki – sniedzot informāciju, kas minēta Regulas (ES) Nr. 346/2013 14. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

e)

kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki – sniedzot informāciju, kas minēta Regulas (ES) Nr. 346/2013 14. panta 1. punktā;

| f) | pensiju produktu izveidotāji – rakstiski un laikus, pirms privātajam ieguldītājam kļūst saistošs līgums par pensiju produktu; |
| --- | --- |

f)

pensiju produktu izveidotāji – rakstiski un laikus, pirms privātajam ieguldītājam kļūst saistošs līgums par pensiju produktu;

| g) | PVKIU pārvaldības sabiedrības – prospektā, kas minēts Direktīvas 2009/65/EK 69. pantā; |
| --- | --- |

g)

PVKIU pārvaldības sabiedrības – prospektā, kas minēts Direktīvas 2009/65/EK 69. pantā;

| h) | ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas nodrošina portfeļa pārvaldību vai sniedz ieguldījumu konsultācijas, – saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

h)

ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas nodrošina portfeļa pārvaldību vai sniedz ieguldījumu konsultācijas, – saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktu;

| i) | kredītiestādes, kas nodrošina portfeļa pārvaldību vai sniedz ieguldījumu konsultācijas, – saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

i)

kredītiestādes, kas nodrošina portfeļa pārvaldību vai sniedz ieguldījumu konsultācijas, – saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktu;

| j) | apdrošināšanas starpnieki un apdrošināšanas sabiedrības, kas sniedz apdrošināšanas konsultācijas saistībā ar IBIP, un apdrošināšanas starpnieki, kas sniedz apdrošināšanas konsultācijas saistībā ar pensiju produktiem, kuri pakļauti tirgus svārstībām, – saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/97 29. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

j)

apdrošināšanas starpnieki un apdrošināšanas sabiedrības, kas sniedz apdrošināšanas konsultācijas saistībā ar IBIP, un apdrošināšanas starpnieki, kas sniedz apdrošināšanas konsultācijas saistībā ar pensiju produktiem, kuri pakļauti tirgus svārstībām, – saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/97 29. panta 1. punktu;

| k) | ELTIF (Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fonda) AIFP – prospektā, kas minēts Regulas (ES) 2015/760 23. pantā; |
| --- | --- |

k)

ELTIF (Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fonda) AIFP – prospektā, kas minēts Regulas (ES) 2015/760 23. pantā;

| l) | PEPP sniedzēji – PEPP pamatinformācijas dokumentā, kas minēts Regulas (ES) 2019/1238 28. pantā. |
| --- | --- |

l)

PEPP sniedzēji – PEPP pamatinformācijas dokumentā, kas minēts Regulas (ES) 2019/1238 28. pantā.

7. pants

Negatīvas ietekmes uz ilgtspēju pārredzamība finanšu produktu līmenī

1.   Līdz 2022. gada 30. decembrim katram finanšu produktam, ja finanšu tirgus dalībnieks piemēro 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai 4. panta 3. vai 4. punktu, informācijas atklāšanā, kas minēta 6. panta 3. punktā, iekļauj turpmāk minēto:

| a) | skaidru un pamatotu skaidrojumu par to, vai finanšu produktā tiek ņemta vērā svarīgākā negatīvā ietekme uz ilgtspējas faktoriem, un, ja tiek ņemta vērā, tad kā; |
| --- | --- |

a)

skaidru un pamatotu skaidrojumu par to, vai finanšu produktā tiek ņemta vērā svarīgākā negatīvā ietekme uz ilgtspējas faktoriem, un, ja tiek ņemta vērā, tad kā;

| b) | paziņojumu, ka informācija par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem ir pieejama informācijā, kura jāatklāj, ievērojot 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

paziņojumu, ka informācija par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem ir pieejama informācijā, kura jāatklāj, ievērojot 11. panta 2. punktu.

Ja 11. panta 2. punktā minētā informācija ietver skaitlisku informāciju par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, minētās informācijas pamatā var izmantot saskaņā ar 4. panta 6. un 7. punktu pieņemto regulatīvo tehnisko standartu noteikumus.

2.   Ja finanšu tirgus dalībnieks piemēro 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu, informācijas atklāšanā, kas minēta 6. panta 3. punktā, attiecībā uz katru finanšu produktu iekļauj paziņojumu, ka finanšu tirgus dalībnieks neņem vērā ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem un tā iemeslus.

8. pants

Vides vai sociālo raksturlielumu veicināšanas pārredzamība informācijas atklāšanā pirms līguma noslēgšanas

1.   Ja finanšu produkts citu raksturlielumu starpā veicina arī vides vai sociālos raksturlielumus vai minēto raksturlielumu kombināciju, ar noteikumu, ka sabiedrības, kurās ieguldījumi tiek veikti, īsteno labas pārvaldības praksi, informācijā, kas jāatklāj, ievērojot 6. panta 1. un 3. punktu, iekļauj turpmāk minēto:

| a) | informāciju par to, kā minētie raksturlielumi tiek sasniegti; |
| --- | --- |

a)

informāciju par to, kā minētie raksturlielumi tiek sasniegti;

| b) | ja indekss ir izraudzīts par atsauces etalonu, informāciju par to, vai un kā šis indekss ir saskaņots ar minētajiem raksturlielumiem. |
| --- | --- |

b)

ja indekss ir izraudzīts par atsauces etalonu, informāciju par to, vai un kā šis indekss ir saskaņots ar minētajiem raksturlielumiem.

2.   Finanšu tirgus dalībnieki informācijā, kas jāatklāj, ievērojot 6. panta 1. un 3. punktu, iekļauj norādi par to, kur ir atrodama metodika, kas izmantota šā panta 1. punktā minētā indeksa aprēķināšanai.

3.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu noformējuma un satura prasības informācijai, kas jāatklāj, ievērojot šo pantu.

Izstrādājot pirmajā daļā minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu, EUI ņem vērā dažādus finanšu produktu veidus, to raksturlielumus un atšķirības starp tiem, kā arī mērķi nodrošināt, ka informācijas atklāšana ir precīza, patiesa, skaidra, nemaldinoša, vienkārša un kodolīga.

EUI iesniedz pirmajā daļā minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz 2020. gada 30. decembrim.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

9. pants

Ilgtspējīgu ieguldījumu pārredzamība informācijas atklāšanā pirms līguma noslēgšanas

1.   Ja finanšu produkta mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi un ja par atsauces etalonu ir izraudzīts indekss, informāciju, kas jāatklāj, ievērojot 6. panta 1. un 3. punktu, papildina ar turpmāk minēto:

| a) | informāciju par to, kā izraudzītais indekss ir saskaņots ar minēto mērķi; |
| --- | --- |

a)

informāciju par to, kā izraudzītais indekss ir saskaņots ar minēto mērķi;

| b) | skaidrojumu par to, kāpēc un kā ar minēto mērķi saskaņotais izraudzītais indekss atšķiras no plašā tirgus indeksa. |
| --- | --- |

b)

skaidrojumu par to, kāpēc un kā ar minēto mērķi saskaņotais izraudzītais indekss atšķiras no plašā tirgus indeksa.

2.   Ja finanšu produkta mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi un ja neviens indekss nav izraudzīts par atsauces etalonu, informācijā, kas jāatklāj, ievērojot 6. panta 1. un 3. punktu, iekļauj skaidrojumu par to, kā paredzēts sasniegt minēto mērķi.

3.   Ja finanšu produkta mērķis ir oglekļa dioksīda emisiju samazināšana, informācijā, kas jāatklāj, ievērojot 6. panta 1. un 3. punktu, iekļauj mērķi nodrošināt mazoglekļa dioksīda emisijas, lai panāktu Parīzes nolīguma ilgtermiņa mērķus globālās sasilšanas jomā.

Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, gadījumos, kad nav pieejams “ES klimata pārejas etalons” vai “Parīzes nolīgumam pielāgots ES etalons” saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 (20), 6. pantā minētajā informācijā iekļauj izvērstu skaidrojumu par to, kā tiek nodrošināti nepārtraukti centieni sasniegt mērķi – samazināt oglekļa dioksīda emisijas, lai panāktu Parīzes nolīguma ilgtermiņa mērķus globālās sasilšanas jomā.

4.   Finanšu tirgus dalībnieki informācijā, kas jāatklāj, ievērojot 6. panta 1. un 3. punktu, iekļauj norādi par to, kur ir atrodama metodika, kas izmantota šā panta 1. punktā minēto indeksu un šā panta 3. punkta otrajā daļā minēto etalonu aprēķināšanai.

5.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, precizējot noformējuma un satura prasības informācijai, kas jāatklāj, ievērojot šo pantu.

Izstrādājot šā punkta pirmajā daļā minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu, EUI ņem vērā dažādus finanšu produktu veidus, to mērķus, kā minēts 1., 2. un 3. punktā, un atšķirības starp tiem, kā arī mērķi nodrošināt, ka informācijas atklāšana ir precīza, patiesa, skaidra, nemaldinoša, vienkārša un kodolīga.

EUI pirmajā daļā minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2020. gada 30. decembrim.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

10. pants

Vides vai sociālo raksturlielumu un ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanas pārredzamība tīmekļa vietnēs

1.   Finanšu tirgus dalībnieki savās tīmekļa vietnēs publicē un uztur turpmāk minēto informāciju par katru 8. panta 1. punktā un 9. panta 1., 2. un 3. punktā minēto finanšu produktu:

| a) | vides vai sociālo raksturlielumu vai ilgtspējīga ieguldījuma mērķa aprakstu; |
| --- | --- |

a)

vides vai sociālo raksturlielumu vai ilgtspējīga ieguldījuma mērķa aprakstu;

| b) | informāciju par metodiku, kas izmantota, lai novērtētu, izmērītu un uzraudzītu vides vai sociālos raksturlielumus vai finanšu produktam atlasīto ilgtspējīgo ieguldījumu ietekmi, tostarp tās datu avotus, pamatā esošo aktīvu atlases kritērijus un attiecīgos ilgtspējas rādītājus, kas izmantoti, lai izmērītu finanšu produkta vides vai sociālos raksturlielumus vai vispārējo ar ilgtspēju saistīto ietekmi; |
| --- | --- |

b)

informāciju par metodiku, kas izmantota, lai novērtētu, izmērītu un uzraudzītu vides vai sociālos raksturlielumus vai finanšu produktam atlasīto ilgtspējīgo ieguldījumu ietekmi, tostarp tās datu avotus, pamatā esošo aktīvu atlases kritērijus un attiecīgos ilgtspējas rādītājus, kas izmantoti, lai izmērītu finanšu produkta vides vai sociālos raksturlielumus vai vispārējo ar ilgtspēju saistīto ietekmi;

| c) | 8. un 9. pantā minēto informāciju; |
| --- | --- |

c)

8. un 9. pantā minēto informāciju;

| d) | 11. pantā minēto informāciju. |
| --- | --- |

d)

11. pantā minēto informāciju.

Informācija, kas jāatklāj, ievērojot pirmo daļu, ir skaidra, kodolīga un ieguldītājiem saprotama. To publicē tādā veidā, kas ir precīzs, patiess, skaidrs, nemaldinošs, vienkāršs un kodolīgs un tīmekļa vietnē tā atrodas labi redzamā, viegli pieejamā vietā.

2.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu 1. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētās informācijas saturu un minētā punkta otrajā daļā izklāstītās noformējuma prasības.

Izstrādājot šā punkta pirmajā daļā minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu, EUI ņem vērā dažādus finanšu produktu veidus, to raksturlielumus un mērķus, kā minēts 1. punktā, un atšķirības starp tiem. EUI atjaunina regulatīvos tehniskos standartus, ņemot vērā regulējuma izmaiņas un tehnoloģiju attīstību.

EUI iesniedz pirmajā daļā minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz 2020. gada 30. decembrim.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

11. pants

Vides vai sociālo raksturlielumu un ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanas pārredzamība periodiskajos ziņojumos

1.   Ja finanšu tirgus dalībnieki dara pieejamu 8. panta 1. punktā vai 9. panta 1., 2. vai 3. punktā minēto finanšu produktu, tie periodiskajos ziņojumos iekļauj turpmāk minēto aprakstu:

| a) | attiecībā uz finanšu produktu kā minēts 8. panta 1. punktā – par to, cik lielā mērā ir sasniegti vides vai sociālie raksturlielumi; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz finanšu produktu kā minēts 8. panta 1. punktā – par to, cik lielā mērā ir sasniegti vides vai sociālie raksturlielumi;

| b) | attiecībā uz finanšu produktu kā minēts 9. panta 1., 2. vai 3. punktā:






  i) | par vispārējo ar ilgtspēju saistīto finanšu produkta ietekmi, izmantojot attiecīgus ilgtspējas rādītājus; vai |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz finanšu produktu kā minēts 9. panta 1., 2. vai 3. punktā:

i)

par vispārējo ar ilgtspēju saistīto finanšu produkta ietekmi, izmantojot attiecīgus ilgtspējas rādītājus; vai

| ii) | ja par atsauces etalonu ir izraudzīts indekss – salīdzinājumu starp vispārējo finanšu produkta ar ilgtspēju saistīto ietekmi ar to, kāda ietekme ir izraudzītajam indeksam un finanšu produktam ar plašā tirgus indeksu, izmantojot ilgtspējas rādītājus. |
| --- | --- |

ii)

ja par atsauces etalonu ir izraudzīts indekss – salīdzinājumu starp vispārējo finanšu produkta ar ilgtspēju saistīto ietekmi ar to, kāda ietekme ir izraudzītajam indeksam un finanšu produktam ar plašā tirgus indeksu, izmantojot ilgtspējas rādītājus.

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju atklāj šādi:

| a) | AIFP – gada pārskatā, kas minēts Direktīvas 2011/61/ES 22. pantā; |
| --- | --- |

a)

AIFP – gada pārskatā, kas minēts Direktīvas 2011/61/ES 22. pantā;

| b) | apdrošināšanas sabiedrības – reizi gadā rakstiski saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 185. panta 6. punktu; |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas sabiedrības – reizi gadā rakstiski saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 185. panta 6. punktu;

| c) | AKUI – gada ziņojumā, kas minēts Direktīvas (ES) 2016/2341 29. pantā; |
| --- | --- |

c)

AKUI – gada ziņojumā, kas minēts Direktīvas (ES) 2016/2341 29. pantā;

| d) | kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki – gada pārskatā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 345/2013 12. pantā; |
| --- | --- |

d)

kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki – gada pārskatā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 345/2013 12. pantā;

| e) | kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki – gada pārskatā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 346/2013 13. pantā; |
| --- | --- |

e)

kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki – gada pārskatā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 346/2013 13. pantā;

| f) | pensiju produktu izveidotāji – rakstiski gada pārskatā vai pārskatā saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

f)

pensiju produktu izveidotāji – rakstiski gada pārskatā vai pārskatā saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| g) | PVKIU pārvaldības sabiedrības – gada pārskatā, kas minēts Direktīvas 2009/65/EK 69. pantā; |
| --- | --- |

g)

PVKIU pārvaldības sabiedrības – gada pārskatā, kas minēts Direktīvas 2009/65/EK 69. pantā;

| h) | ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas nodrošina portfeļa pārvaldību, – periodiskā paziņojumā, kas minēts Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

h)

ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas nodrošina portfeļa pārvaldību, – periodiskā paziņojumā, kas minēts Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 6. punktā;

| i) | kredītiestādes, kas nodrošina portfeļa pārvaldību, – periodiskā paziņojumā, kas minēts Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

i)

kredītiestādes, kas nodrošina portfeļa pārvaldību, – periodiskā paziņojumā, kas minēts Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 6. punktā;

| j) | PEPP sniedzēji – PEPP kapitāla pārskatā, kas minēts Regulas (ES) 2019/1238 36. pantā. |
| --- | --- |

j)

PEPP sniedzēji – PEPP kapitāla pārskatā, kas minēts Regulas (ES) 2019/1238 36. pantā.

3.   Šā panta 1. punkta nolūkos finanšu tirgus dalībnieki var izmantot informāciju, kas iekļauta vadības ziņojumos saskaņā ar Direktīvas 2013/34/ES 19. pantu, vai – attiecīgā gadījumā – informāciju, kas ietverta nefinanšu paziņojumos saskaņā ar minētās direktīvas 19.a pantu.

4.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu 1. punktā minētās informācijas satura un noformējuma detaļas.

Izstrādājot regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas minēts pirmajā daļā, EUI ņem vērā dažādus finanšu produktu veidus, to raksturlielumus un mērķus, un atšķirības starp tiem. EUI atjaunina regulatīvos tehniskos standartus, ņemot vērā regulējuma izmaiņas un tehnoloģiju attīstību.

EUI iesniedz pirmajā daļā minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz 2020. gada 30. decembrim.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

12. pants

Informācijas atklāšanas pārskatīšana

1.   Finanšu tirgus dalībnieki nodrošina, ka visa informācija, kas publicēta saskaņā ar 3., 5. vai 10. pantu, tiek pastāvīgi atjaunināta. Ja finanšu tirgus dalībnieks ievieš izmaiņas šādā informācijā, tajā pašā tīmekļa vietnē publicē saprotamu skaidrojumu par šādām veiktajām izmaiņām.

2.   Šā panta 1. punktu mutatis mutandis piemēro finanšu konsultantiem saistībā ar jebkuru informāciju, kas publicēta saskaņā ar 3. un 5. pantu.

13. pants

Tirgvedības paziņojumi

1.   Neskarot stingrākus nozares tiesību aktus, jo īpaši Direktīvas 2009/65/EK, 2014/65/ES un (ES) 2016/97 un Regulu (ES) Nr. 1286/2014, finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti nodrošina, ka to tirgvedības paziņojumi nav pretrunā informācijai, kas atklāta, ievērojot šo regulu.

2.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību var izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai noteiktu noformēšanas standartu informācijai par vides vai sociālo raksturlielumu un ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanu.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

14. pants

Kompetentās iestādes

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar nozares tiesību aktiem, jo īpaši nozaru tiesību aktiem, kas minēti šīs regulas 6. panta 3. punktā un saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, pārrauga finanšu tirgus dalībnieku un finanšu konsultantu atbilstību šīs regulas prasībām. Kompetentajām iestādēm ir visas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kas ir vajadzīgas, lai tās pildītu savas funkcijas saskaņā ar šo regulu.

2.   Šīs regulas nolūkā kompetentās iestādes sadarbojas cita ar citu un bez liekas kavēšanās sniedz cita citai tādu informāciju, kas ir svarīga, lai tās veiktu savus pienākumus saskaņā ar šo regulu.

15. pants

AKUI un apdrošināšanas starpnieku īstenotā pārredzamība

1.   AKUI publicē un uztur informāciju, kas minēta šīs regulas 3. līdz 7. pantā un 10. panta 1. punkta pirmajā daļā, saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/2341 36. panta 2. punkta f) apakšpunktu.

2.   Apdrošināšanas starpnieki paziņo informāciju, kas minēta šīs regulas 3. pantā, 4. panta 5. punktā, 5. pantā, 6. pantā un 10. panta 1. punkta pirmajā daļā, saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/97 23. pantu.

16. pants

Pensiju produkti, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 883/2004 un (EK) Nr. 987/2009

1.   Dalībvalstis var nolemt šo regulu piemērot pensiju produktu izveidotājiem, kas pārvalda valsts sociālā nodrošinājuma sistēmas, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. 883/2004 un (EK) Nr. 987/2009. Šādos gadījumos pie šīs regulas 2. panta 1) punkta d) apakšpunktā minēto pensiju produktu izveidotājiem pieder arī pensiju produktu izveidotāji, kas pārvalda valsts sociālā nodrošinājuma sistēmas, un šīs regulas 2. panta 8) punktā minēto pensiju produktu izveidotāji. Šādā gadījumā tiek uzskatīts, ka šīs regulas 2. panta 8) punkta pensiju produkta definīcija ietver arī pirmajā teikumā minētos pensiju produktus.

2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai un EUI par jebkuru lēmumu, kas pieņemts, ievērojot 1. punktu.

17. pants

Izņēmumi

1.   Šo regulu nepiemēro ne apdrošināšanas starpniekiem, kas sniedz apdrošināšanas konsultācijas saistībā ar IBIP, ne ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas un kas ir uzņēmumi, neatkarīgi no to juridiskās formas, kas var būt arī fiziskas personas un pašnodarbinātas personas, ar noteikumu, ka tās nodarbina mazāk nekā trīs personas.

2.   Dalībvalstis var nolemt šo regulu piemērot 1. punktā minētajiem apdrošināšanas starpniekiem, kas sniedz apdrošināšanas konsultācijas saistībā ar IBIP, vai ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas.

3.   Dalībvalstis paziņo Komisijai un EUI par jebkuru lēmumu, kas pieņemts, ievērojot 2. punktu.

18. pants

Ziņojums

EUI izvērtē, cik lielā mērā informācija saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu ir atklāta brīvprātīgi. Līdz 2022. gada 10. septembrim un katru gadu pēc tam EUI iesniedz Komisijai ziņojumu par paraugpraksi un sniedz ieteikumus virzībai uz pārskatu brīvprātīgas sniegšanas standartiem. Minētajā gada ziņojumā ņem vērā uzticamības pārbaudes ietekmi uz informācijas atklāšanu atbilstīgi šai regulai un sniedz norādījumus šajā jautājumā. Minēto ziņojumu publisko un nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

19. pants

Izvērtēšana

1.   Līdz 2022. gada 30. decembrim Komisija izvērtē šīs regulas piemērošanu un jo īpaši izskata:

| a) | vai būtu jāsaglabā atsauce uz vidējo darbinieku skaitu 4. panta 3. un 4. punktā, vai arī tā būtu jāaizstāj vai jāpapildina ar citiem kritērijiem, un izskata priekšrocības un ar to saistītā administratīvā sloga samērīgumu; |
| --- | --- |

a)

vai būtu jāsaglabā atsauce uz vidējo darbinieku skaitu 4. panta 3. un 4. punktā, vai arī tā būtu jāaizstāj vai jāpapildina ar citiem kritērijiem, un izskata priekšrocības un ar to saistītā administratīvā sloga samērīgumu;

| b) | vai šīs regulas darbību kavē datu trūkums vai to nepilnīgā kvalitāte, tostarp attiecībā uz rādītājiem par negatīvo ietekmi, ko ieguldījumus saņemošās sabiedrības rada ilgtspējas faktoriem. |
| --- | --- |

b)

vai šīs regulas darbību kavē datu trūkums vai to nepilnīgā kvalitāte, tostarp attiecībā uz rādītājiem par negatīvo ietekmi, ko ieguldījumus saņemošās sabiedrības rada ilgtspējas faktoriem.

2.   Vajadzības gadījumā 1. punktā minētajai izvērtēšanai pievieno leģislatīva akta priekšlikumu.

20. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Šo regulu piemēro no 2021. gada 10. marta.

3.   Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, 4. panta 6. un 7. punktu, 8. panta 3. punktu, 9. panta 5. punktu, 10. panta 2. punktu, 11. panta 4. punktu un 13. panta 2. punktu piemēro no 2019. gada 29. decembra un 11. panta 1. līdz 3. punktu piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2019. gada 27. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

Priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  OV C 62, 15.2.2019., 97. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 18. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 8. novembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1841 (2016. gada 5. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (OV L 282, 19.10.2016., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302 17.11.2009., 32. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/97 (2016. gada 20. janvāris) par apdrošināšanas izplatīšanu (OV L 26, 2.2.2016., 19. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2341 (2016. gada 14. decembris) par arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (AKUI) darbību un uzraudzību (OV L 354, 23.12.2016., 37. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 345/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas riska kapitāla fondiem (OV L 115, 25.4.2013., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 346/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (OV L 115, 25.4.2013., 18. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/760 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem (OV L 123, 19.5.2015., 98. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1238 (2019. gada 20. jūnijs) par Pan-Eiropas privāto pensiju produktu (PEPP) (OV L 198, 25.7.2019, 1.lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1286/2014 (2014. gada 26. novembris) par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem (OV L 352, 9.12.2014., 1. lpp).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016, 1. lpp.).

20

---

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/17

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/2089

(2019. gada 27. novembris),

ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un ar ilgtspēju saistītu informācijas atklāšanu attiecībā uz etaloniem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | ANO Ģenerālā asambleja 2015. gada 25. septembrī pieņēma jaunu ilgtspējīgas attīstības globālo satvaru: Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (“programma 2030. gadam”), kuras pamatā ir ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM). Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojums “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” sasaista IAM ar Savienības politikas satvaru, lai nodrošinātu, ka visu – gan Savienības iekšienē, gan globālā līmenī – Savienības darbību un politikas iniciatīvu pamatā ir IAM. Padome savos 2017. gada 20. jūnija secinājumos apstiprināja Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos īstenot programmu 2030. gadam pilnīgi, saskaņoti, vispusīgi, integrēti un efektīvi, cieši sadarbojoties ar partneriem un citām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(1)

ANO Ģenerālā asambleja 2015. gada 25. septembrī pieņēma jaunu ilgtspējīgas attīstības globālo satvaru: Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (“programma 2030. gadam”), kuras pamatā ir ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM). Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojums “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” sasaista IAM ar Savienības politikas satvaru, lai nodrošinātu, ka visu – gan Savienības iekšienē, gan globālā līmenī – Savienības darbību un politikas iniciatīvu pamatā ir IAM. Padome savos 2017. gada 20. jūnija secinājumos apstiprināja Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos īstenot programmu 2030. gadam pilnīgi, saskaņoti, vispusīgi, integrēti un efektīvi, cieši sadarbojoties ar partneriem un citām ieinteresētajām personām.

| (2) | Ar Parīzes klimata nolīgumu, kas pieņemts saskaņā ar ANO Konvenciju par klimata izmaiņām (“Parīzes nolīgums”), kuru Savienība apstiprināja 2016. gada 5. oktobrī (3) un kurš stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī, cenšas stiprināt atbildes pasākumus saistībā ar klimata pārmaiņām, cita starpā pielāgojot finanšu plūsmas virzībai uz zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni un klimatnoturīgu attīstību. |
| --- | --- |

(2)

Ar Parīzes klimata nolīgumu, kas pieņemts saskaņā ar ANO Konvenciju par klimata izmaiņām (“Parīzes nolīgums”), kuru Savienība apstiprināja 2016. gada 5. oktobrī (3) un kurš stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī, cenšas stiprināt atbildes pasākumus saistībā ar klimata pārmaiņām, cita starpā pielāgojot finanšu plūsmas virzībai uz zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni un klimatnoturīgu attīstību.

| (3) | Lai sasniegtu Parīzes nolīgumā noteiktos globālās sasilšanas ilgtermiņa mērķus un ievērojami samazinātu klimata pārmaiņu radītos riskus un ietekmi, globālais mērķis ir noturēt planētas vidējās temperatūras pieaugumu būtiski zem 2 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras pieaugumu iegrožot 1,5 °C līmenī virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa. |
| --- | --- |

(3)

Lai sasniegtu Parīzes nolīgumā noteiktos globālās sasilšanas ilgtermiņa mērķus un ievērojami samazinātu klimata pārmaiņu radītos riskus un ietekmi, globālais mērķis ir noturēt planētas vidējās temperatūras pieaugumu būtiski zem 2 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras pieaugumu iegrožot 1,5 °C līmenī virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa.

| (4) | Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC) 2018. gada 8. oktobrī publicēja Īpašo ziņojumu par globālo sasilšanu par 1,5 °C, kurā norādīts, ka globālās sasilšanas iegrožošana 1,5 °C līmenī pieprasītu ātri veikt tālejošas un vēl nepieredzētas izmaiņas visos sabiedrības aspektos un ka globālās sasilšanas iegrožošana 1,5 °C līmenī salīdzinājumā ar 2 °C varētu būt cieši saistīta ar ilgtspējīgākas un taisnīgākas sabiedrības veidošanu. |
| --- | --- |

(4)

Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC) 2018. gada 8. oktobrī publicēja Īpašo ziņojumu par globālo sasilšanu par 1,5 °C, kurā norādīts, ka globālās sasilšanas iegrožošana 1,5 °C līmenī pieprasītu ātri veikt tālejošas un vēl nepieredzētas izmaiņas visos sabiedrības aspektos un ka globālās sasilšanas iegrožošana 1,5 °C līmenī salīdzinājumā ar 2 °C varētu būt cieši saistīta ar ilgtspējīgākas un taisnīgākas sabiedrības veidošanu.

| (5) | Ilgtspēja un pāreja uz mazoglekļa, klimatnoturīgu, resursu ziņā efektīvāku aprites ekonomiku ir izšķiroši elementi, lai nodrošinātu Savienības ekonomikas ilgtermiņa konkurētspēju. Ilgtspējai jau ilgstoši ir bijusi centrālā loma Savienības projektā, un Līgumā par Eiropas Savienību un Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) ir atspoguļoti tās sociālie un vides aspekti. Ir palicis neilgs laika sprīdis, kurā vēl var transformēt finanšu sektora kultūru, pavēršot to virzienā uz ilgtspēju, lai nodrošinātu, ka globālais vidējās temperatūras pieaugums paliktu būtiski zem 2 °C. Tāpēc ir svarīgi, lai jauni ieguldījumi infrastruktūrā būtu ilgtermiņā ilgtspējīgi. |
| --- | --- |

(5)

Ilgtspēja un pāreja uz mazoglekļa, klimatnoturīgu, resursu ziņā efektīvāku aprites ekonomiku ir izšķiroši elementi, lai nodrošinātu Savienības ekonomikas ilgtermiņa konkurētspēju. Ilgtspējai jau ilgstoši ir bijusi centrālā loma Savienības projektā, un Līgumā par Eiropas Savienību un Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) ir atspoguļoti tās sociālie un vides aspekti. Ir palicis neilgs laika sprīdis, kurā vēl var transformēt finanšu sektora kultūru, pavēršot to virzienā uz ilgtspēju, lai nodrošinātu, ka globālais vidējās temperatūras pieaugums paliktu būtiski zem 2 °C. Tāpēc ir svarīgi, lai jauni ieguldījumi infrastruktūrā būtu ilgtermiņā ilgtspējīgi.

| (6) | Komisija savā 2018. gada 8. marta paziņojumā publicēja savu rīcības plānu par ilgtspējīgas izaugsmes finansēšanu, ar kuru uzsāka vērienīgu un vispusīgu ilgtspējīgu finanšu stratēģiju. Viens no minētā rīcības plāna mērķiem ir novirzīt kapitāla plūsmas uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem, lai panāktu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Apņēmīgāka pievēršanās klimata pārmaiņu ietekmes ierobežošanai ir izšķiroši svarīga, jo ir ārkārtīgi palielinājies neprognozējamo laikapstākļu izraisīto katastrofu skaits. |
| --- | --- |

(6)

Komisija savā 2018. gada 8. marta paziņojumā publicēja savu rīcības plānu par ilgtspējīgas izaugsmes finansēšanu, ar kuru uzsāka vērienīgu un vispusīgu ilgtspējīgu finanšu stratēģiju. Viens no minētā rīcības plāna mērķiem ir novirzīt kapitāla plūsmas uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem, lai panāktu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Apņēmīgāka pievēršanās klimata pārmaiņu ietekmes ierobežošanai ir izšķiroši svarīga, jo ir ārkārtīgi palielinājies neprognozējamo laikapstākļu izraisīto katastrofu skaits.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1386/2013/ES (4) tika prasīts palielināt privātā sektora finansējumu ar vidi un klimatu saistītām izmaksām, galvenokārt izveidojot stimulus un metodoloģiju, kas mudina uzņēmumus mērīt savas ar vidi saistītās uzņēmējdarbības izmaksas un peļņu, ko rada ar vidi saistīto pakalpojumu izmantošana. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1386/2013/ES (4) tika prasīts palielināt privātā sektora finansējumu ar vidi un klimatu saistītām izmaksām, galvenokārt izveidojot stimulus un metodoloģiju, kas mudina uzņēmumus mērīt savas ar vidi saistītās uzņēmējdarbības izmaksas un peļņu, ko rada ar vidi saistīto pakalpojumu izmantošana.

| (8) | Lai sasniegtu IAM Savienībā, kapitāla plūsmas ir jānovirza uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem. Ir svarīgi pilnībā izmantot iekšējā tirgus potenciālu, lai īstenotu minētos mērķus. Minētajā sakarā ir būtiski novērst šķēršļus efektīvai kapitāla plūsmai ilgtspējīgu ieguldījumu virzienā iekšējā tirgū un novērst jaunu šķēršļu rašanos. |
| --- | --- |

(8)

Lai sasniegtu IAM Savienībā, kapitāla plūsmas ir jānovirza uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem. Ir svarīgi pilnībā izmantot iekšējā tirgus potenciālu, lai īstenotu minētos mērķus. Minētajā sakarā ir būtiski novērst šķēršļus efektīvai kapitāla plūsmai ilgtspējīgu ieguldījumu virzienā iekšējā tirgū un novērst jaunu šķēršļu rašanos.

| (9) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (5) paredz vienotus noteikumus attiecībā uz etaloniem Savienībā un dažādus etalonu veidus. Arvien vairāk ieguldītāju īsteno mazoglekļa ieguldījumu stratēģijas un ieguldījumu portfeļu darbības rezultātu mērīšanai izmanto mazoglekļa etalonus. ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu ieviešana, izmantojot metodoloģiju, kas saistīta ar Parīzes nolīgumā noteiktajām saistībām attiecībā uz oglekļa emisijām, uzlabotu pārredzamību un palīdzētu novērst zaļmaldināšanu. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (5) paredz vienotus noteikumus attiecībā uz etaloniem Savienībā un dažādus etalonu veidus. Arvien vairāk ieguldītāju īsteno mazoglekļa ieguldījumu stratēģijas un ieguldījumu portfeļu darbības rezultātu mērīšanai izmanto mazoglekļa etalonus. ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu ieviešana, izmantojot metodoloģiju, kas saistīta ar Parīzes nolīgumā noteiktajām saistībām attiecībā uz oglekļa emisijām, uzlabotu pārredzamību un palīdzētu novērst zaļmaldināšanu.

| (10) | Pašlaik mazoglekļa indeksos ir sagrupēts plašs dažādu indeksu klāsts. Minētos mazoglekļa indeksus izmanto kā etalonus pāri robežām tirgotiem ieguldījumu portfeļiem un produktiem. Mazoglekļa etalonu kvalitāte un integritāte ietekmē iekšējā tirgus efektīvu darbību daudzos dažādos individuālos un kolektīvos ieguldījumu portfeļos. Daudzi mazoglekļa indeksi, ko izmanto ieguldījumu portfeļu darbības rezultātu, jo īpaši nodalītu ieguldījumu kontu un kolektīvu ieguldījumu shēmu darbības rezultātu, mērīšanai, tiek izstrādāti vienā dalībvalstī, bet tos izmanto portfeļu un aktīvu pārvaldnieki citās dalībvalstīs. Turklāt portfeļu un aktīvu pārvaldnieki bieži nodrošina savus oglekļa riska darījumus, izmantojot citā dalībvalstī izstrādātus etalonus. |
| --- | --- |

(10)

Pašlaik mazoglekļa indeksos ir sagrupēts plašs dažādu indeksu klāsts. Minētos mazoglekļa indeksus izmanto kā etalonus pāri robežām tirgotiem ieguldījumu portfeļiem un produktiem. Mazoglekļa etalonu kvalitāte un integritāte ietekmē iekšējā tirgus efektīvu darbību daudzos dažādos individuālos un kolektīvos ieguldījumu portfeļos. Daudzi mazoglekļa indeksi, ko izmanto ieguldījumu portfeļu darbības rezultātu, jo īpaši nodalītu ieguldījumu kontu un kolektīvu ieguldījumu shēmu darbības rezultātu, mērīšanai, tiek izstrādāti vienā dalībvalstī, bet tos izmanto portfeļu un aktīvu pārvaldnieki citās dalībvalstīs. Turklāt portfeļu un aktīvu pārvaldnieki bieži nodrošina savus oglekļa riska darījumus, izmantojot citā dalībvalstī izstrādātus etalonus.

| (11) | Tirgū ir parādījušies dažādu kategoriju mazoglekļa indeksi ar dažādu vērienu. Dažu etalonu mērķis ir samazināt standarta ieguldījumu portfeļa radīto oglekļa pēdu, savukārt citi ir paredzēti tikai tādu komponentu atlasei, kas palīdz sasniegt Parīzes nolīgumā izvirzīto 2 °C mērķi. Lai gan to mērķi un stratēģijas atšķiras, daudzus no minētajiem etaloniem parasti popularizē kā mazoglekļa etalonus. |
| --- | --- |

(11)

Tirgū ir parādījušies dažādu kategoriju mazoglekļa indeksi ar dažādu vērienu. Dažu etalonu mērķis ir samazināt standarta ieguldījumu portfeļa radīto oglekļa pēdu, savukārt citi ir paredzēti tikai tādu komponentu atlasei, kas palīdz sasniegt Parīzes nolīgumā izvirzīto 2 °C mērķi. Lai gan to mērķi un stratēģijas atšķiras, daudzus no minētajiem etaloniem parasti popularizē kā mazoglekļa etalonus.

| (12) | Atšķirīgas pieejas etalonu metodoloģijai izraisa iekšējā tirgus sadrumstalotību, jo etalonu lietotājiem nav skaidrs, vai konkrētais mazoglekļa indekss ir pielāgots Parīzes nolīguma mērķiem, vai arī tas vienkārši ir etalons, kura mērķis ir samazināt standarta ieguldījumu portfeļa radīto oglekļa pēdu. Lai nepieļautu potenciālus nelikumīgus administratoru apgalvojumus par to izmantoto etalonu mazoglekļa īpašībām, ir ļoti iespējams, ka dalībvalstis pieņems savus noteikumus, lai aizsargātu ieguldītājus no apjukuma un neskaidrības par tādu dažādu tā dēvēto mazoglekļa indeksu mērķiem un vērienīgumu, ko izmanto kā etalonus mazoglekļa ieguldījumu portfeļiem. |
| --- | --- |

(12)

Atšķirīgas pieejas etalonu metodoloģijai izraisa iekšējā tirgus sadrumstalotību, jo etalonu lietotājiem nav skaidrs, vai konkrētais mazoglekļa indekss ir pielāgots Parīzes nolīguma mērķiem, vai arī tas vienkārši ir etalons, kura mērķis ir samazināt standarta ieguldījumu portfeļa radīto oglekļa pēdu. Lai nepieļautu potenciālus nelikumīgus administratoru apgalvojumus par to izmantoto etalonu mazoglekļa īpašībām, ir ļoti iespējams, ka dalībvalstis pieņems savus noteikumus, lai aizsargātu ieguldītājus no apjukuma un neskaidrības par tādu dažādu tā dēvēto mazoglekļa indeksu mērķiem un vērienīgumu, ko izmanto kā etalonus mazoglekļa ieguldījumu portfeļiem.

| (13) | Ja nav saskaņotas sistēmas, kas nodrošina individuālos vai kolektīvos ieguldījumu portfeļos izmantoto mazoglekļa etalonu galveno kategoriju precizitāti un integritāti, ir ļoti iespējams, ka dalībvalstu īstenotās pieejas atšķirības radīs šķēršļus raitai iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(13)

Ja nav saskaņotas sistēmas, kas nodrošina individuālos vai kolektīvos ieguldījumu portfeļos izmantoto mazoglekļa etalonu galveno kategoriju precizitāti un integritāti, ir ļoti iespējams, ka dalībvalstu īstenotās pieejas atšķirības radīs šķēršļus raitai iekšējā tirgus darbībai.

| (14) | Lai uzturētu pienācīgu iekšējā tirgus darbību, kas izdevīga ieguldītājiem, lai turpinātu uzlabot iekšējā tirgus darbību un nodrošinātu augstu patērētāju un ieguldītāju aizsardzības līmeni, ir lietderīgi grozīt Regulu (ES) 2016/1011, ieviešot Savienības līmenī tiesisko regulējumu, kas nosaka minimālās prasības ES klimata pārejas etaloniem un Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem. Minētajā sakarā ir īpaši svarīgi, lai šādi etaloni nenodarītu būtisku kaitējumu citiem vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (VSP) mērķiem. |
| --- | --- |

(14)

Lai uzturētu pienācīgu iekšējā tirgus darbību, kas izdevīga ieguldītājiem, lai turpinātu uzlabot iekšējā tirgus darbību un nodrošinātu augstu patērētāju un ieguldītāju aizsardzības līmeni, ir lietderīgi grozīt Regulu (ES) 2016/1011, ieviešot Savienības līmenī tiesisko regulējumu, kas nosaka minimālās prasības ES klimata pārejas etaloniem un Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem. Minētajā sakarā ir īpaši svarīgi, lai šādi etaloni nenodarītu būtisku kaitējumu citiem vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (VSP) mērķiem.

| (15) | Ieviešot skaidru nošķīrumu starp ES klimata pārejas etaloniem un Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un izstrādājot minimālos standartus katram no minētajiem etaloniem, tiktu veicināta konsekvence starp minētajiem etaloniem. Parīzes nolīgumam pielāgotam ES etalonam vajadzētu atbilst Parīzes nolīguma mērķiem indeksa līmenī. |
| --- | --- |

(15)

Ieviešot skaidru nošķīrumu starp ES klimata pārejas etaloniem un Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un izstrādājot minimālos standartus katram no minētajiem etaloniem, tiktu veicināta konsekvence starp minētajiem etaloniem. Parīzes nolīgumam pielāgotam ES etalonam vajadzētu atbilst Parīzes nolīguma mērķiem indeksa līmenī.

| (16) | Lai nodrošinātu, ka marķējums “ES klimata pārejas etalons” un “Parīzes nolīgumam pielāgots ES etalons” ir uzticams un, lai ieguldītāji visā Savienībā to varētu viegli atpazīt, tikai šajā regulā noteiktajām prasībām atbilstošajiem administratoriem vajadzētu būt tiesīgiem izmantot minēto marķējumu, tirgojot ES klimata pārejas etalonus un Parīzes nolīgumam pielāgotus ES etalonus Savienībā. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu, ka marķējums “ES klimata pārejas etalons” un “Parīzes nolīgumam pielāgots ES etalons” ir uzticams un, lai ieguldītāji visā Savienībā to varētu viegli atpazīt, tikai šajā regulā noteiktajām prasībām atbilstošajiem administratoriem vajadzētu būt tiesīgiem izmantot minēto marķējumu, tirgojot ES klimata pārejas etalonus un Parīzes nolīgumam pielāgotus ES etalonus Savienībā.

| (17) | Lai mudinātu uzņēmumus atklāt ticamus oglekļa emisiju samazināšanas mērķus, ES klimata pārejas etalona administratoram, izvēloties pamatā esošos aktīvus vai piešķirot tiem svērumu, būtu jāņem vērā uzņēmumi, kuru mērķis ir samazināt savas oglekļa emisijas virzienā uz pielāgošanu Parīzes nolīguma mērķiem. Šādiem mērķiem vajadzētu būt publiskiem un ticamiem tādā ziņā, ka tajos būtu ietverta patiesa apņemšanās īstenot dekarbonizāciju un tie būtu pietiekami detalizēti un tehniski sasniedzami. |
| --- | --- |

(17)

Lai mudinātu uzņēmumus atklāt ticamus oglekļa emisiju samazināšanas mērķus, ES klimata pārejas etalona administratoram, izvēloties pamatā esošos aktīvus vai piešķirot tiem svērumu, būtu jāņem vērā uzņēmumi, kuru mērķis ir samazināt savas oglekļa emisijas virzienā uz pielāgošanu Parīzes nolīguma mērķiem. Šādiem mērķiem vajadzētu būt publiskiem un ticamiem tādā ziņā, ka tajos būtu ietverta patiesa apņemšanās īstenot dekarbonizāciju un tie būtu pietiekami detalizēti un tehniski sasniedzami.

| (18) | Etalonu lietotājiem ne vienmēr ir nepieciešamā informācija par to, cik lielā mērā VSP aspekti ir ņemti vērā etalonu administratoru metodoloģijā. Šāda informācija bieži ir izkaisīta vai tādas vispār nav, un ieguldījumu nolūkos nav iespējams veikt efektīvu salīdzināšanu starp valstīm. Lai tirgus dalībnieki varētu izdarīt izvēli, balstoties uz izvērstu informāciju, būtu jāprasa visiem etalonu administratoriem, izņemot procentu likmju un ārvalstu valūtas etalonu administratorus, viņu paziņojumā par etalonu atklāt, vai to etaloni vai etalonu grupas tiecas sasniegt VSP mērķus un vai etalonu administrators piedāvā šādus etalonus. |
| --- | --- |

(18)

Etalonu lietotājiem ne vienmēr ir nepieciešamā informācija par to, cik lielā mērā VSP aspekti ir ņemti vērā etalonu administratoru metodoloģijā. Šāda informācija bieži ir izkaisīta vai tādas vispār nav, un ieguldījumu nolūkos nav iespējams veikt efektīvu salīdzināšanu starp valstīm. Lai tirgus dalībnieki varētu izdarīt izvēli, balstoties uz izvērstu informāciju, būtu jāprasa visiem etalonu administratoriem, izņemot procentu likmju un ārvalstu valūtas etalonu administratorus, viņu paziņojumā par etalonu atklāt, vai to etaloni vai etalonu grupas tiecas sasniegt VSP mērķus un vai etalonu administrators piedāvā šādus etalonus.

| (19) | Lai ieguldītājus informētu par to, kādā mērā nozīmīgi akciju un obligāciju etaloni, kā arī ES klimata pārejas etaloni un Parīzes nolīgumam pielāgoti ES etaloni veicina Parīzes nolīguma mērķu īstenošanu, etalonu administratoriem būtu jāpublicē detalizēta informācija par to, vai un cik lielā mērā ir nodrošināta vispārēja pielāgošana oglekļa emisijas samazināšanas mērķim vai Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(19)

Lai ieguldītājus informētu par to, kādā mērā nozīmīgi akciju un obligāciju etaloni, kā arī ES klimata pārejas etaloni un Parīzes nolīgumam pielāgoti ES etaloni veicina Parīzes nolīguma mērķu īstenošanu, etalonu administratoriem būtu jāpublicē detalizēta informācija par to, vai un cik lielā mērā ir nodrošināta vispārēja pielāgošana oglekļa emisijas samazināšanas mērķim vai Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanai.

| (20) | ES klimata pārejas etalonu administratoriem un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu administratoriem būtu arī jāpublicē minēto etalonu aprēķinos izmantotā metodoloģija. Minētajai informācijai būtu jāpaskaidro, kā tika atlasīti un svērti pamatā esošie aktīvi, kuri aktīvi tika izslēgti un kāpēc. Lai novērtētu, kā etalons palīdz sasniegt vides jomā izvirzītos mērķus, etalona administratoram būtu jāatklāj, kā ir mērītas pamatā esošo aktīvu radītās oglekļa emisijas, to attiecīgās vērtības, tostarp kopējā etalona radītā oglekļa pēda, kā arī izmantoto datu veids un avots. Lai aktīvu pārvaldnieki varētu izvēlēties savai ieguldījumu stratēģijai piemērotāko etalonu, etalonu administratoriem būtu jāizskaidro savā metodoloģijā izmantoto parametru loģisko pamatu un jāpaskaidro, kā etalons palīdz sasniegt vides jomā izvirzītos mērķus. Publiskotajā informācijā būtu jāiekļauj arī dati par pārskatīšanas biežumu un ievēroto procedūru. |
| --- | --- |

(20)

ES klimata pārejas etalonu administratoriem un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu administratoriem būtu arī jāpublicē minēto etalonu aprēķinos izmantotā metodoloģija. Minētajai informācijai būtu jāpaskaidro, kā tika atlasīti un svērti pamatā esošie aktīvi, kuri aktīvi tika izslēgti un kāpēc. Lai novērtētu, kā etalons palīdz sasniegt vides jomā izvirzītos mērķus, etalona administratoram būtu jāatklāj, kā ir mērītas pamatā esošo aktīvu radītās oglekļa emisijas, to attiecīgās vērtības, tostarp kopējā etalona radītā oglekļa pēda, kā arī izmantoto datu veids un avots. Lai aktīvu pārvaldnieki varētu izvēlēties savai ieguldījumu stratēģijai piemērotāko etalonu, etalonu administratoriem būtu jāizskaidro savā metodoloģijā izmantoto parametru loģisko pamatu un jāpaskaidro, kā etalons palīdz sasniegt vides jomā izvirzītos mērķus. Publiskotajā informācijā būtu jāiekļauj arī dati par pārskatīšanas biežumu un ievēroto procedūru.

| (21) | ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu metodoloģiju pamatā vajadzētu būt zinātniski pamatotām dekarbonizācijas trajektorijām vai arī tās kopumā būtu jāpielāgo Parīzes nolīguma mērķiem. |
| --- | --- |

(21)

ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu metodoloģiju pamatā vajadzētu būt zinātniski pamatotām dekarbonizācijas trajektorijām vai arī tās kopumā būtu jāpielāgo Parīzes nolīguma mērķiem.

| (22) | Lai nodrošinātu nepārtrauktu atbilstību atlasītajam klimata pārmaiņu mazināšanas mērķim, ES klimata pārejas etalonu administratoriem un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu administratoriem būtu regulāri jāpārskata sava metodoloģija un jāinformē attiecīgo procedūru lietotāji par jebkādu būtisku izmaiņu ieviešanu minētajās metodoloģijās. Ieviešot būtisku izmaiņu, etalonu administratoriem būtu jāatklāj attiecīgās izmaiņas iemesli un jāpaskaidro, kā minētā izmaiņa atbilst etalonu sākotnējiem mērķiem. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu nepārtrauktu atbilstību atlasītajam klimata pārmaiņu mazināšanas mērķim, ES klimata pārejas etalonu administratoriem un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu administratoriem būtu regulāri jāpārskata sava metodoloģija un jāinformē attiecīgo procedūru lietotāji par jebkādu būtisku izmaiņu ieviešanu minētajās metodoloģijās. Ieviešot būtisku izmaiņu, etalonu administratoriem būtu jāatklāj attiecīgās izmaiņas iemesli un jāpaskaidro, kā minētā izmaiņa atbilst etalonu sākotnējiem mērķiem.

| (23) | Uz etaloniem, kam nav tādu pamatā esošo aktīvu, kuriem ir ietekme uz klimata pārmaiņām, piemēram, procentu likmju un ārvalstu valūtas etaloniem, nebūtu jāattiecina pienākums atklāt savā paziņojumā par etalonu to, vai un cik lielā mērā ir nodrošināta vispārēja pielāgošana to mērķim samazināt oglekļa emisijas vai sasniegt Parīzes nolīguma mērķus. Turklāt attiecībā uz katru etalonu vai attiecīgā gadījumā katru etalonu grupu, kas netiecas īstenot oglekļa emisiju mērķus, būtu pietiekami paziņojumā par etalonu skaidri norādīt, ka tiem nav šādu mērķu. |
| --- | --- |

(23)

Uz etaloniem, kam nav tādu pamatā esošo aktīvu, kuriem ir ietekme uz klimata pārmaiņām, piemēram, procentu likmju un ārvalstu valūtas etaloniem, nebūtu jāattiecina pienākums atklāt savā paziņojumā par etalonu to, vai un cik lielā mērā ir nodrošināta vispārēja pielāgošana to mērķim samazināt oglekļa emisijas vai sasniegt Parīzes nolīguma mērķus. Turklāt attiecībā uz katru etalonu vai attiecīgā gadījumā katru etalonu grupu, kas netiecas īstenot oglekļa emisiju mērķus, būtu pietiekami paziņojumā par etalonu skaidri norādīt, ka tiem nav šādu mērķu.

| (24) | Lai palielinātu pārredzamību un nodrošinātu pienācīgu saskaņotības līmeni, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai precizētu ES klimata pārejas etalonu administratoriem un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu administratoriem piemērojamā informācijas atklāšanas pienākuma minimālo saturu un lai precizētu ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu metodoloģijas saskaņošanas minimālos standartus, tostarp ar pamatā esošajiem aktīviem saistīto oglekļa emisiju aprēķināšanas metodi, ņemot vērā produktu un organizāciju vides pēdas nospieduma metodes, kā definēts Komisijas Ieteikuma 2013/179/ES (6) 2. punkta a) un b) apakšpunktā, un tehnisko ekspertu grupas ilgtspējīga finansējuma jautājumos (TEG) darbu. Ir ļoti svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbu pie katra no minētajiem deleģētajiem aktiem, rīkotu pienācīgas, atklātas un publiskas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai šīs apspriešanās notiktu atbilstīgi principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7). Proti, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, visus dokumentus reizē ar dalībvalstu ekspertiem saņem arī Eiropas Parlaments un Padome, un to eksperti var sistemātiski piedalīties Komisijas ekspertu grupu sanāksmēs, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana, un saņem TEG visu sanāksmju protokolus. |
| --- | --- |

(24)

Lai palielinātu pārredzamību un nodrošinātu pienācīgu saskaņotības līmeni, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai precizētu ES klimata pārejas etalonu administratoriem un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu administratoriem piemērojamā informācijas atklāšanas pienākuma minimālo saturu un lai precizētu ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu metodoloģijas saskaņošanas minimālos standartus, tostarp ar pamatā esošajiem aktīviem saistīto oglekļa emisiju aprēķināšanas metodi, ņemot vērā produktu un organizāciju vides pēdas nospieduma metodes, kā definēts Komisijas Ieteikuma 2013/179/ES (6) 2. punkta a) un b) apakšpunktā, un tehnisko ekspertu grupas ilgtspējīga finansējuma jautājumos (TEG) darbu. Ir ļoti svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbu pie katra no minētajiem deleģētajiem aktiem, rīkotu pienācīgas, atklātas un publiskas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai šīs apspriešanās notiktu atbilstīgi principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7). Proti, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, visus dokumentus reizē ar dalībvalstu ekspertiem saņem arī Eiropas Parlaments un Padome, un to eksperti var sistemātiski piedalīties Komisijas ekspertu grupu sanāksmēs, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana, un saņem TEG visu sanāksmju protokolus.

| (25) | Ar Regulu (ES) 2016/1011 ieviesa pārejas periodu, saskaņā ar kuru indeksa izstrādātājiem, kuri izstrādā etalonus 2016. gada 30. jūnijā, jāiesniedz pieteikums atļaujas saņemšanai līdz 2020. gada 1. janvārim. Kritiski svarīga etalona atcelšana varētu ietekmēt tirgus integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājus, reālo ekonomiku un mājsaimniecību un uzņēmumu finansēšanu dalībvalstīs. Kritiski svarīga etalona atcelšana varētu arī ietekmēt finanšu līgumu vai finanšu instrumentu derīgumu un varētu nodarīt kaitējumu kā ieguldītājiem, tā patērētājiem un, iespējams, radīt smagas sekas finanšu stabilitātei. Turklāt – ja vairs nebūtu pieejami kritiski svarīgiem etaloniem sniegtie ievades dati, varētu tikt apdraudēts šādu etalonu reprezentatīvais raksturs un tas varētu negatīvi ietekmēt šādu etalona spējas atspoguļot pamatā esošo tirgu vai ekonomisko realitāti. Tāpēc maksimālais periods kritiski svarīgu etalonu obligātai administrēšanai un maksimālais periods obligātai datu sniegšanai šādiem etaloniem būtu jāpagarina līdz pieciem gadiem. Kritiski svarīgie etaloni patreiz tiek reformēti. Lai pārietu no kritiski svarīga etalona uz tā vietā izveidotu piemērotu likmi, ir vajadzīgs pārejas periods netraucētai visu šādai pārejai nepieciešamo juridisko un tehnisko aspektu pabeigšanai. Minētajā pārejas periodā esošs kritiski svarīgais etalons būtu jāpublicē līdztekus tā vietā izveidotajai likmei. Tādēļ ir jāpagarina periods, kurā esošu kritiski svarīgo etalonu var publicēt un izmantot arī tad, ja šāda etalona administrators nav iesniedzis pieteikumu atļaujas saņemšanai. |
| --- | --- |

(25)

Ar Regulu (ES) 2016/1011 ieviesa pārejas periodu, saskaņā ar kuru indeksa izstrādātājiem, kuri izstrādā etalonus 2016. gada 30. jūnijā, jāiesniedz pieteikums atļaujas saņemšanai līdz 2020. gada 1. janvārim. Kritiski svarīga etalona atcelšana varētu ietekmēt tirgus integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājus, reālo ekonomiku un mājsaimniecību un uzņēmumu finansēšanu dalībvalstīs. Kritiski svarīga etalona atcelšana varētu arī ietekmēt finanšu līgumu vai finanšu instrumentu derīgumu un varētu nodarīt kaitējumu kā ieguldītājiem, tā patērētājiem un, iespējams, radīt smagas sekas finanšu stabilitātei. Turklāt – ja vairs nebūtu pieejami kritiski svarīgiem etaloniem sniegtie ievades dati, varētu tikt apdraudēts šādu etalonu reprezentatīvais raksturs un tas varētu negatīvi ietekmēt šādu etalona spējas atspoguļot pamatā esošo tirgu vai ekonomisko realitāti. Tāpēc maksimālais periods kritiski svarīgu etalonu obligātai administrēšanai un maksimālais periods obligātai datu sniegšanai šādiem etaloniem būtu jāpagarina līdz pieciem gadiem. Kritiski svarīgie etaloni patreiz tiek reformēti. Lai pārietu no kritiski svarīga etalona uz tā vietā izveidotu piemērotu likmi, ir vajadzīgs pārejas periods netraucētai visu šādai pārejai nepieciešamo juridisko un tehnisko aspektu pabeigšanai. Minētajā pārejas periodā esošs kritiski svarīgais etalons būtu jāpublicē līdztekus tā vietā izveidotajai likmei. Tādēļ ir jāpagarina periods, kurā esošu kritiski svarīgo etalonu var publicēt un izmantot arī tad, ja šāda etalona administrators nav iesniedzis pieteikumu atļaujas saņemšanai.

| (26) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2016/1011, |
| --- | --- |

(26)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2016/1011,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2016/1011

Regulu (ES) 2016/1011 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta 1. punktā iekļauj šādus apakšpunktus:






  “23.a) | “ES klimata pārejas etalons” ir etalons, kurš ir marķēts kā ES klimata pārejas etalons un kurš atbilst šādām prasībām:






  a) | šā punkta 1) apakšpunkta b) punkta ii) apakšpunkta un 19.b panta vajadzībām, tā pamatā esošie aktīvi ir atlasīti, svērti vai izslēgti tā, ka rezultātā iegūtais etalona portfelis atbilst dekarbonizācijas trajektorijai; un |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 3. panta 1. punktā iekļauj šādus apakšpunktus:

“23.a)

“ES klimata pārejas etalons” ir etalons, kurš ir marķēts kā ES klimata pārejas etalons un kurš atbilst šādām prasībām:

a)

šā punkta 1) apakšpunkta b) punkta ii) apakšpunkta un 19.b panta vajadzībām, tā pamatā esošie aktīvi ir atlasīti, svērti vai izslēgti tā, ka rezultātā iegūtais etalona portfelis atbilst dekarbonizācijas trajektorijai; un

| b) | tas ir veidots atbilstīgi 19.a panta 2. punktā minētajos deleģētajos aktos noteiktajiem minimālajiem standartiem; |
| --- | --- |

b)

tas ir veidots atbilstīgi 19.a panta 2. punktā minētajos deleģētajos aktos noteiktajiem minimālajiem standartiem;

| 23.b) | “Parīzes nolīgumam pielāgots ES etalons” ir etalons, kurš ir marķēts kā Parīzes nolīgumam pielāgots ES etalons un kurš atbilst šādām prasībām:






  a) | šā punkta 1) apakšpunkta b) punkta ii) apakšpunkta un 19.c pantā minētā deleģētā akta vajadzībām tā pamatā esošie aktīvi ir atlasīti, svērti vai izsvērti tā, ka rezultātā iegūtā etalona portfeļa oglekļa emisija ir pielāgota Parīzes nolīguma, kas pieņemts saskaņā ar Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un ko Savienība apstiprināja 2016. gada 5. oktobrī (*1), (“Parīzes nolīgums”) mērķiem; |
| --- | --- | --- |

23.b)

“Parīzes nolīgumam pielāgots ES etalons” ir etalons, kurš ir marķēts kā Parīzes nolīgumam pielāgots ES etalons un kurš atbilst šādām prasībām:

a)

šā punkta 1) apakšpunkta b) punkta ii) apakšpunkta un 19.c pantā minētā deleģētā akta vajadzībām tā pamatā esošie aktīvi ir atlasīti, svērti vai izsvērti tā, ka rezultātā iegūtā etalona portfeļa oglekļa emisija ir pielāgota Parīzes nolīguma, kas pieņemts saskaņā ar Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un ko Savienība apstiprināja 2016. gada 5. oktobrī (*1), (“Parīzes nolīgums”) mērķiem;

*1

| b) | tas ir veidots atbilstīgi 19.a panta 2. punktā minētajos deleģētajos aktos noteiktajiem minimālajiem standartiem; un |
| --- | --- |

b)

tas ir veidots atbilstīgi 19.a panta 2. punktā minētajos deleģētajos aktos noteiktajiem minimālajiem standartiem; un

| c) | darbības, kas saistītas ar tā pamatā esošajiem aktīviem nerada būtisku kaitējumu citiem vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (VSP) mērķiem; |
| --- | --- |

c)

darbības, kas saistītas ar tā pamatā esošajiem aktīviem nerada būtisku kaitējumu citiem vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (VSP) mērķiem;

| 23.c) | “dekarbonizācijas trajektorija” ir izmērāma, zinātniski pamatota un termiņos izteikta trajektorija virzienā uz pielāgošanu Parīzes nolīguma mērķiem, samazinot 1., 2. un 3. darbības jomas oglekļa emisijas kā minēts III pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

23.c)

“dekarbonizācijas trajektorija” ir izmērāma, zinātniski pamatota un termiņos izteikta trajektorija virzienā uz pielāgošanu Parīzes nolīguma mērķiem, samazinot 1., 2. un 3. darbības jomas oglekļa emisijas kā minēts III pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā.

(*1)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1841 (2016. gada 5. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (OV L 282, 19.10.2016., 1. lpp.).”;"

*1

| 2) | regulas 13. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “d) | skaidrojums par to, kā a) apakšpunktā minētie metodoloģijas pamatelementi ataino VSP aspektus attiecībā uz katru etalonu vai etalonu grupu, izņemot procentu likmju un ārvalstu valūtas etalonus.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 13. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

pievieno šādu apakšpunktu:

“d)

skaidrojums par to, kā a) apakšpunktā minētie metodoloģijas pamatelementi ataino VSP aspektus attiecībā uz katru etalonu vai etalonu grupu, izņemot procentu likmju un ārvalstu valūtas etalonus.”;

| ii) | pievieno šādu daļu:

  “Etalonu administratori panāk atbilstību pirmās daļas d) apakšpunktā noteiktajai prasībai līdz 2020. gada 30. aprīlim.”; |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādu daļu:

“Etalonu administratori panāk atbilstību pirmās daļas d) apakšpunktā noteiktajai prasībai līdz 2020. gada 30. aprīlim.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:

  “2.a   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot šā panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā minētā skaidrojuma minimālo saturu, kā arī izmantojamo standarta formātu.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“2.a   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot šā panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā minētā skaidrojuma minimālo saturu, kā arī izmantojamo standarta formātu.”;

| 3) | III sadaļā pievieno šādu nodaļu:

  “3.a nodaļa


  ES klimata pārejas etaloni un Parīzes nolīgumam pielāgotie ES etaloni



  19.a pants
  ES klimata pārejas etaloni un Parīzes nolīgumam pielāgotie ES etaloni

  1.   Papildus II, III un IV sadaļā noteiktajām prasībām, ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgoto ES etalonu izstrādei un datu sniegšanai minētajiem etaloniem piemēro III pielikumā noteiktās prasības.


  2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot minimālos standartus ES klimata pārejas etaloniem un ES Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem, lai noteiktu:






  a) | pamatā esošo aktīvu izvēles kritērijus, tostarp attiecīgā gadījumā jebkādus kritērijus aktīvu izslēgšanai; |
| --- | --- | --- |

3)

III sadaļā pievieno šādu nodaļu:

“3.a nodaļa

ES klimata pārejas etaloni un Parīzes nolīgumam pielāgotie ES etaloni

ES klimata pārejas etaloni un Parīzes nolīgumam pielāgotie ES etaloni

19.a pants

ES klimata pārejas etaloni un Parīzes nolīgumam pielāgotie ES etaloni

1.   Papildus II, III un IV sadaļā noteiktajām prasībām, ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgoto ES etalonu izstrādei un datu sniegšanai minētajiem etaloniem piemēro III pielikumā noteiktās prasības.

2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot minimālos standartus ES klimata pārejas etaloniem un ES Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem, lai noteiktu:

a)

pamatā esošo aktīvu izvēles kritērijus, tostarp attiecīgā gadījumā jebkādus kritērijus aktīvu izslēgšanai;

| b) | svēruma piešķiršanas kritērijus un metodes, kas jāpiemēro etalona pamatā esošajiem aktīviem; |
| --- | --- |

b)

svēruma piešķiršanas kritērijus un metodes, kas jāpiemēro etalona pamatā esošajiem aktīviem;

| c) | ES klimata pārejas etalonu dekarbonizācijas trajektorijas noteikšanu. |
| --- | --- |

c)

ES klimata pārejas etalonu dekarbonizācijas trajektorijas noteikšanu.

3.   Etalonu administratori, kas izstrādā ES klimata pārejas etalonu vai ES Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu, līdz 2020. gada 30. aprīlim panāk šīs regulas ievērošanu.

19.b pants

Prasības ES klimata pārejas etaloniem

Līdz 2022. gada 31. decembrim ES Klimata pārejas etalonu administratori saskaņā ar turpmāk minētajām prasībām atlasa, piešķir svērumu vai izslēdz pamatā esošos aktīvus, kurus emitējuši uzņēmumi, kas ir nodrošinājuši atbilstību dekarbonizācijas trajektorijai:

| i) | uzņēmumi atklāj izmērāmus oglekļa emisijas samazināšanas mērķus, kas jāsasniedz noteiktos termiņos; |
| --- | --- |

i)

uzņēmumi atklāj izmērāmus oglekļa emisijas samazināšanas mērķus, kas jāsasniedz noteiktos termiņos;

| ii) | uzņēmumi atklāj informāciju par oglekļa emisiju samazināšanu, un šī informācija ir sadalīta attiecīgo darbojošos meitasuzņēmumu līmenī; |
| --- | --- |

ii)

uzņēmumi atklāj informāciju par oglekļa emisiju samazināšanu, un šī informācija ir sadalīta attiecīgo darbojošos meitasuzņēmumu līmenī;

| iii) | uzņēmumi atklāj gada informāciju par progresu, kas panākts virzībā uz minētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

iii)

uzņēmumi atklāj gada informāciju par progresu, kas panākts virzībā uz minētajiem mērķiem;

| iv) | ar pamatā esošajiem aktīviem saistītas darbības nerada būtisku kaitējumu citiem VSP mērķiem. |
| --- | --- |

iv)

ar pamatā esošajiem aktīviem saistītas darbības nerada būtisku kaitējumu citiem VSP mērķiem.

19.c pants

Izslēgšana no Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem

1.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 49. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot – attiecībā uz Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem – tos sektorus, kas jāizslēdz, jo tiem nav izmērāmu oglekļa emisiju samazināšanas mērķu ar konkrētiem termiņiem, kas pielāgoti Parīzes nolīguma mērķiem. Minēto deleģēto aktu Komisija pieņem līdz 2021. gada 1. janvārim un atjaunina ik pēc trīs gadiem.

2.   Izstrādājot 1. punktā minēto deleģēto aktu, Komisija ņem vērā TEG darbu.

19.d pants

Centieni izstrādāt ES klimata pārejas etalonus

Līdz 2022. gada 1. janvārim administratori, kas atrodas Savienībā un izstrādā nozīmīgus etalonus, kuri noteikti, pamatojoties uz viena vai vairāku pamatā esošo aktīvu vērtību vai cenām, cenšas izstrādāt vienu vai vairākus ES klimata pārejas etalonus.”;

| 4) | regulas 21. panta 3. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

  “Kompetentā iestāde līdz minētā laikposma beigām pārskata savu lēmumu uzdot administratoram turpināt etalona publicēšanu. Kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā var pagarināt minēto laikposmu par atbilstīgu laikposmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus. Obligātās pārvaldības maksimālais laikposms nepārsniedz piecus gadus.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 21. panta 3. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Kompetentā iestāde līdz minētā laikposma beigām pārskata savu lēmumu uzdot administratoram turpināt etalona publicēšanu. Kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā var pagarināt minēto laikposmu par atbilstīgu laikposmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus. Obligātās pārvaldības maksimālais laikposms nepārsniedz piecus gadus.”;

| 5) | regulas 23. pantu groza šādi:






  a) | panta 6. punktā otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Saskaņā ar pirmās daļas a) un b) apakšpunktu datu obligātās sniegšanas maksimālais laikposms nepārsniedz piecus gadus.”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 23. pantu groza šādi:

a)

panta 6. punktā otro daļu aizstāj ar šādu:

“Saskaņā ar pirmās daļas a) un b) apakšpunktu datu obligātās sniegšanas maksimālais laikposms nepārsniedz piecus gadus.”;

| b) | panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

  “10.   Ja nākas pārtraukt kritiski svarīgā etalona izstrādi, katrs minētā etalona uzraudzītais datu sniedzējs turpina sniegt ievades datus laikposmā, ko nosaka kompetentā iestāde, bet kas nepārsniedz 6. punkta otrajā daļā noteikto maksimālo piecu gadu laikposmu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Ja nākas pārtraukt kritiski svarīgā etalona izstrādi, katrs minētā etalona uzraudzītais datu sniedzējs turpina sniegt ievades datus laikposmā, ko nosaka kompetentā iestāde, bet kas nepārsniedz 6. punkta otrajā daļā noteikto maksimālo piecu gadu laikposmu.”;

| 6) | regulas 27. pantā iekļauj šādus punktus:

  “2.a   Līdz 2020. gada 30. aprīlim paziņojumā par etalonu saistībā ar katru 2. punktā minēto prasību iekļauj skaidrojumu, kā katrā izstrādātajā un publicētajā etalonā vai etalonu grupā ir atainoti VSP aspekti. Attiecībā uz tiem etaloniem vai etalonu grupām, kas netiecas sasniegt VSP mērķus, ir pietiekami, ja etalonu administratori paziņojumā par etalonu skaidri norāda, ka tiem nav šādu mērķu.
  Ja konkrētā etalonu administratora portfelī nav neviena ES klimata pārejas etalona vai ES Parīzes nolīgumam pielāgota ES etalona, vai ja konkrētam etalonu administratoram nav etalonu, kuri tiektos sasniegt VSP mērķus vai ņemtu vērā VSP aspektus, to norāda visu minētā administratora izstrādāto etalonu paziņojumos par etaloniem. Attiecībā uz nozīmīgiem akciju un obligāciju etaloniem, kā arī uz ES klimata pārejas etaloniem un ES Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem etalonu administratori sniedz savos paziņojumos par etaloniem detalizētu informāciju par to, vai un cik lielā mērā ir nodrošināta vispārēja saskaņošana ar mērķi samazināt oglekļa emisijas vai sasniegt Parīzes nolīguma mērķus, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/2088 (*2) 9. panta 3. punktā paredzētajiem finanšu produktu informācijas atklāšanas noteikumiem.
  Līdz 2021. gada 31. decembrim etalonu administratori attiecībā uz katru etalonu vai attiecīgā gadījumā etalonu grupu, izņemot procentu likmju un ārvalstu valūtas etalonus, savos paziņojumos par etalonu iekļauj skaidrojumu par to, kā to metodoloģija ir saskaņota ar oglekļa emisijas samazināšanas mērķi vai sasniedz Parīzes nolīguma mērķus.


  2.b   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu, lai papildinātu šo regulu, sīkāk precizējot saskaņā ar šā panta 2.a punktu paziņojumā par etalonu sniedzamo informāciju, kā arī atsaucēs uz VSP aspektiem izmantojamo standarta formātu, ar mērķi sniegt iespēju tirgus dalībniekiem izdarīt apzinātu izvēli un nodrošināt to, ka minētā punkta ievērošana ir tehniski iespējama.


  (*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

6)

regulas 27. pantā iekļauj šādus punktus:

“2.a   Līdz 2020. gada 30. aprīlim paziņojumā par etalonu saistībā ar katru 2. punktā minēto prasību iekļauj skaidrojumu, kā katrā izstrādātajā un publicētajā etalonā vai etalonu grupā ir atainoti VSP aspekti. Attiecībā uz tiem etaloniem vai etalonu grupām, kas netiecas sasniegt VSP mērķus, ir pietiekami, ja etalonu administratori paziņojumā par etalonu skaidri norāda, ka tiem nav šādu mērķu.

Ja konkrētā etalonu administratora portfelī nav neviena ES klimata pārejas etalona vai ES Parīzes nolīgumam pielāgota ES etalona, vai ja konkrētam etalonu administratoram nav etalonu, kuri tiektos sasniegt VSP mērķus vai ņemtu vērā VSP aspektus, to norāda visu minētā administratora izstrādāto etalonu paziņojumos par etaloniem. Attiecībā uz nozīmīgiem akciju un obligāciju etaloniem, kā arī uz ES klimata pārejas etaloniem un ES Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem etalonu administratori sniedz savos paziņojumos par etaloniem detalizētu informāciju par to, vai un cik lielā mērā ir nodrošināta vispārēja saskaņošana ar mērķi samazināt oglekļa emisijas vai sasniegt Parīzes nolīguma mērķus, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/2088 (*2) 9. panta 3. punktā paredzētajiem finanšu produktu informācijas atklāšanas noteikumiem.

Līdz 2021. gada 31. decembrim etalonu administratori attiecībā uz katru etalonu vai attiecīgā gadījumā etalonu grupu, izņemot procentu likmju un ārvalstu valūtas etalonus, savos paziņojumos par etalonu iekļauj skaidrojumu par to, kā to metodoloģija ir saskaņota ar oglekļa emisijas samazināšanas mērķi vai sasniedz Parīzes nolīguma mērķus.

2.b   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu, lai papildinātu šo regulu, sīkāk precizējot saskaņā ar šā panta 2.a punktu paziņojumā par etalonu sniedzamo informāciju, kā arī atsaucēs uz VSP aspektiem izmantojamo standarta formātu, ar mērķi sniegt iespēju tirgus dalībniekiem izdarīt apzinātu izvēli un nodrošināt to, ka minētā punkta ievērošana ir tehniski iespējama.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.).”;"

*2

| 7) | regulas 42. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “1.   Neskarot kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaras saskaņā ar 41. pantu un dalībvalstu tiesības paredzēt un piemērot kriminālsodus, dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem nosaka, ka kompetentajām iestādēm ir pilnvaras piemērot atbilstīgus administratīvus sodus un citus administratīvus pasākumus vismaz saistībā ar šādiem pārkāpumiem:






  a) | jebkāds 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 19.a, 19.b, 19.c, 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. vai 34. panta pārkāpums, ja minētie panti ir piemērojami; un |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 42. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Neskarot kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaras saskaņā ar 41. pantu un dalībvalstu tiesības paredzēt un piemērot kriminālsodus, dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem nosaka, ka kompetentajām iestādēm ir pilnvaras piemērot atbilstīgus administratīvus sodus un citus administratīvus pasākumus vismaz saistībā ar šādiem pārkāpumiem:

a)

jebkāds 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 19.a, 19.b, 19.c, 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. vai 34. panta pārkāpums, ja minētie panti ir piemērojami; un

| b) | jebkāda nesadarbošanās vai nepakļaušanās izmeklēšanas vai pārbaudes procesā vai attiecībā uz pieprasījumu, uz ko attiecas 41. pants.”; |
| --- | --- |

b)

jebkāda nesadarbošanās vai nepakļaušanās izmeklēšanas vai pārbaudes procesā vai attiecībā uz pieprasījumu, uz ko attiecas 41. pants.”;

| 8) | regulas 49. pantu aizstāj ar šādu:

  “49. pants

  Deleģēšanas īstenošana

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 2. punktā, 13. panta 2.a punktā, 19.a panta 2. punktā, 19.c panta 1. punktā, 20. panta 6. punktā, 24. panta 2. punktā, 27. panta 2.b punktā, 33. panta 7. punktā, 51. panta 6. punktā un 54. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2019. gada 10. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais 2024. gada 11. martā. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma turpmākiem laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.


  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 2. punktā, 13. panta 2.a punktā, 19.a panta 2. punktā, 19.c panta 1. punktā, 20. panta 6. punktā, 24. panta 2. punktā, 27. panta 2.b punktā, 33. panta 7. punktā, 51. panta 6. punktā un 54. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.


  4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.


  5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar 3. panta 2. punktu, 13. panta 2.a punktu, 19.a panta 2. punktu, 19.c panta 1. punktu, 20. panta 6. punktu, 24. panta 2. punktu, 27. panta 2.b punktu, 33. panta 7. punktu, 51. panta 6. punktu vai 54. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 49. pantu aizstāj ar šādu:

“49. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 2. punktā, 13. panta 2.a punktā, 19.a panta 2. punktā, 19.c panta 1. punktā, 20. panta 6. punktā, 24. panta 2. punktā, 27. panta 2.b punktā, 33. panta 7. punktā, 51. panta 6. punktā un 54. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2019. gada 10. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais 2024. gada 11. martā. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma turpmākiem laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 2. punktā, 13. panta 2.a punktā, 19.a panta 2. punktā, 19.c panta 1. punktā, 20. panta 6. punktā, 24. panta 2. punktā, 27. panta 2.b punktā, 33. panta 7. punktā, 51. panta 6. punktā un 54. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 3. panta 2. punktu, 13. panta 2.a punktu, 19.a panta 2. punktu, 19.c panta 1. punktu, 20. panta 6. punktu, 24. panta 2. punktu, 27. panta 2.b punktu, 33. panta 7. punktu, 51. panta 6. punktu vai 54. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.”;

| 9) | regulas 51. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādus punktus:

  “4.a   Indeksa izstrādātājs var turpināt izstrādāt esošu etalonu, kas ar īstenošanas aktu, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 20. pantu, ir atzīts par kritiski svarīgu, līdz 2021. gada 31. decembrim vai, ja indeksa izstrādātājs iesniedzis pieteikumu atļaujas saņemšanai saskaņā ar 1. punktu, ja vien attiecīgais atļaujas pieteikums nav atteikts, un kamēr tas tiek atteikts.


  4.b   Ja esošo etalonu, ko ar īstenošanas aktu, kuru Komisija pieņēmusi saskaņā ar 20. pantu, ir atzīts par kritiski svarīgu, var izmantot esošos un jaunos finanšu instrumentos, finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai līdz 2021. gada 31. decembrim vai, ja indeksa izstrādātājs iesniedzis pieteikumu atļaujas saņemšanai saskaņā ar 1. punktu, ja vien attiecīgais atļaujas pieteikums nav atteikts, un kamēr tas tiek atteikts.”; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 51. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādus punktus:

“4.a   Indeksa izstrādātājs var turpināt izstrādāt esošu etalonu, kas ar īstenošanas aktu, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 20. pantu, ir atzīts par kritiski svarīgu, līdz 2021. gada 31. decembrim vai, ja indeksa izstrādātājs iesniedzis pieteikumu atļaujas saņemšanai saskaņā ar 1. punktu, ja vien attiecīgais atļaujas pieteikums nav atteikts, un kamēr tas tiek atteikts.

4.b   Ja esošo etalonu, ko ar īstenošanas aktu, kuru Komisija pieņēmusi saskaņā ar 20. pantu, ir atzīts par kritiski svarīgu, var izmantot esošos un jaunos finanšu instrumentos, finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai līdz 2021. gada 31. decembrim vai, ja indeksa izstrādātājs iesniedzis pieteikumu atļaujas saņemšanai saskaņā ar 1. punktu, ja vien attiecīgais atļaujas pieteikums nav atteikts, un kamēr tas tiek atteikts.”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Tādu etalonu, ko izstrādā administrators, kurš atrodas trešā valstī, un ko Savienībā jau izmanto kā atsauci finanšu instrumentos, finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu novērtēšanai, atļauj izmantot kā atsauci tikai tādos finanšu instrumentos, finanšu līgumos vai tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu novērtēšanai, kuros Savienībā jau ir atsauce uz šādu etalonu vai kuros atsauces uz šādu etalonu iekļauta pirms 2021. gada 31. decembra, ja vien Komisija nav pieņēmusi lēmumu par līdzvērtīgumu, kā minēts 30. panta 2. vai 3. punktā, vai administrators nav atzīts, ievērojot 32. pantu, vai etalons nav apstiprināts, ievērojot 33. pantu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Tādu etalonu, ko izstrādā administrators, kurš atrodas trešā valstī, un ko Savienībā jau izmanto kā atsauci finanšu instrumentos, finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu novērtēšanai, atļauj izmantot kā atsauci tikai tādos finanšu instrumentos, finanšu līgumos vai tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu novērtēšanai, kuros Savienībā jau ir atsauce uz šādu etalonu vai kuros atsauces uz šādu etalonu iekļauta pirms 2021. gada 31. decembra, ja vien Komisija nav pieņēmusi lēmumu par līdzvērtīgumu, kā minēts 30. panta 2. vai 3. punktā, vai administrators nav atzīts, ievērojot 32. pantu, vai etalons nav apstiprināts, ievērojot 33. pantu.”;

| 10) | regulas 54. pantā pievieno šādus punktus:

  “4.   Komisija līdz 2022. gada 31. decembrim pārskata ES klimata pārejas etalonus un ES Parīzes nolīgumam pielāgotos ES etalonus minimālos standartus, lai nodrošinātu, ka pamatā esošo aktīvu atlase ir saderīga ar vidiski ilgtspējīgiem ieguldījumiem, kā noteikts Savienības mēroga satvarā.


  5.   Komisija līdz 2022. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas ietekmi un “VSP etalona” īstenošanas iespējamību, ņemot vērā ilgtspējības rādītāju mainīgo raksturu un to novērtēšanai izmantotās metodes. Attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu.


  6.   Komisija līdz 2020. gada 1. aprīlim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas ietekmi uz trešo valstu etalonu darbību Savienībā, tostarp par to, kā trešo valstu etalonu administratori izmanto apstiprināšanas, atzīšanas vai līdzvērtības noteikšanas iespējas, un par pašreizējā regulējuma iespējamiem trūkumiem. Minētajā ziņojumā arī analizē sekas, ko rada 51. panta 4.a, 4.b un 4.c punkta piemērošana Savienības un trešo valstu etalonu administratoriem, tostarp attiecībā uz vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem. Minētajā ziņojumā jo īpaši izvērtē, vai ir nepieciešams grozīt šo regulu, un attiecīgā gadījumā tam pievieno tiesību akta priekšlikumu.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 54. pantā pievieno šādus punktus:

“4.   Komisija līdz 2022. gada 31. decembrim pārskata ES klimata pārejas etalonus un ES Parīzes nolīgumam pielāgotos ES etalonus minimālos standartus, lai nodrošinātu, ka pamatā esošo aktīvu atlase ir saderīga ar vidiski ilgtspējīgiem ieguldījumiem, kā noteikts Savienības mēroga satvarā.

5.   Komisija līdz 2022. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas ietekmi un “VSP etalona” īstenošanas iespējamību, ņemot vērā ilgtspējības rādītāju mainīgo raksturu un to novērtēšanai izmantotās metodes. Attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu.

6.   Komisija līdz 2020. gada 1. aprīlim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas ietekmi uz trešo valstu etalonu darbību Savienībā, tostarp par to, kā trešo valstu etalonu administratori izmanto apstiprināšanas, atzīšanas vai līdzvērtības noteikšanas iespējas, un par pašreizējā regulējuma iespējamiem trūkumiem. Minētajā ziņojumā arī analizē sekas, ko rada 51. panta 4.a, 4.b un 4.c punkta piemērošana Savienības un trešo valstu etalonu administratoriem, tostarp attiecībā uz vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem. Minētajā ziņojumā jo īpaši izvērtē, vai ir nepieciešams grozīt šo regulu, un attiecīgā gadījumā tam pievieno tiesību akta priekšlikumu.”;

| 11) | pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

11)

pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2019. gada 27. Novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  OV C 62, 15.2.2019., 103. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 8. novembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1841 (2016. gada 5. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (OV L 282, 19.10.2016., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1386/2013/ES (2013. gada 20. novembris) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Ieteikums 2013/179/ES (2013. gada 9. aprīlis) par kopīgu metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla ekoloģisko raksturlielumu mērīšanai un uzrādīšanai (OV L 124, 4.5.2013., 1. lpp.).

6

(7)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

7

---

PIELIKUMS

Pievieno šādu pielikumu:

“III PIELIKUMS

ES klimata pārejas etaloni un Parīzes nolīgumam pielāgoti ES etaloni

ES Klimata pārejas etalonu metodoloģija

| 1. | ES klimata pārejas etalona administrators noformē, dokumentē un publisko metodoloģiju, ar ko aprēķina etalonu, norādot turpmāk minēto informāciju, vienlaikus nodrošinot konfidencialitāti un neizpaužamas zinātības un darījumdarbības informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/943 (*1):






  a) | etalona galvenos komponentus; |
| --- | --- | --- |

1.

ES klimata pārejas etalona administrators noformē, dokumentē un publisko metodoloģiju, ar ko aprēķina etalonu, norādot turpmāk minēto informāciju, vienlaikus nodrošinot konfidencialitāti un neizpaužamas zinātības un darījumdarbības informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/943 (*1):

a)

etalona galvenos komponentus;

| b) | visus etalona metodoloģijā izmantotos kritērijus un metodes, tostarp atlases un svēruma piešķiršanas aspektus, metriku un aizstājējus; |
| --- | --- |

b)

visus etalona metodoloģijā izmantotos kritērijus un metodes, tostarp atlases un svēruma piešķiršanas aspektus, metriku un aizstājējus;

| c) | kritērijus, ko piemēro, lai izslēgtu aktīvus vai uzņēmumus, kuri ir saistīti ar tādu oglekļa pēdas apmēru vai fosilās degvielas rezervju apmēru, kas ir nesavienojami ar iekļaušanu etalonā; |
| --- | --- |

c)

kritērijus, ko piemēro, lai izslēgtu aktīvus vai uzņēmumus, kuri ir saistīti ar tādu oglekļa pēdas apmēru vai fosilās degvielas rezervju apmēru, kas ir nesavienojami ar iekļaušanu etalonā;

| d) | kritērijus dekarbonizācijas trajektorijas noteikšanai; |
| --- | --- |

d)

kritērijus dekarbonizācijas trajektorijas noteikšanai;

| e) | dekarbonizācijas trajektorijas noteikšanai izmantoto datu veidu un avotu:






  i) | 1. darbības jomas oglekļa emisijas, proti, emisijas, kas rodas no tāda uzņēmuma kontrolētiem avotiem, kas izdod pamatā esošos aktīvus; |
| --- | --- | --- |

e)

dekarbonizācijas trajektorijas noteikšanai izmantoto datu veidu un avotu:

i)

1. darbības jomas oglekļa emisijas, proti, emisijas, kas rodas no tāda uzņēmuma kontrolētiem avotiem, kas izdod pamatā esošos aktīvus;

| ii) | 2. darbības jomas oglekļa emisijas, proti, emisijas no iegādātas elektroenerģijas, tvaika vai citu enerģijas avotu patēriņa augšposmā no uzņēmuma, kas izdod pamatā esošos aktīvus; |
| --- | --- |

ii)

2. darbības jomas oglekļa emisijas, proti, emisijas no iegādātas elektroenerģijas, tvaika vai citu enerģijas avotu patēriņa augšposmā no uzņēmuma, kas izdod pamatā esošos aktīvus;

| iii) | 3. darbības jomas oglekļa emisijas, proti, visas netiešās emisijas, kas nav ietvertas i) un ii) punktos un kas rodas pārskatu sniedzēja uzņēmuma vērtības ķēdē, tostarp gan augšposma, gan lejasposma emisijas, jo īpaši nozarēm, kurām ir liela ietekme uz klimata pārmaiņām un to mazināšanu; |
| --- | --- |

iii)

3. darbības jomas oglekļa emisijas, proti, visas netiešās emisijas, kas nav ietvertas i) un ii) punktos un kas rodas pārskatu sniedzēja uzņēmuma vērtības ķēdē, tostarp gan augšposma, gan lejasposma emisijas, jo īpaši nozarēm, kurām ir liela ietekme uz klimata pārmaiņām un to mazināšanu;

| iv) | vai datos tiek izmantotas produkta vides pēdas un organizācijas vides pēdas metodes, kā noteikts Komisijas Ieteikuma 2013/179/ES 2. punkta a) un b) apakšpunktā, vai tiek izmantoti globāli standarti, piemēram, Finanšu stabilitātes padomes ar klimatu saistītas finanšu informācijas publiskošanas darba grupas standarti; |
| --- | --- |

iv)

vai datos tiek izmantotas produkta vides pēdas un organizācijas vides pēdas metodes, kā noteikts Komisijas Ieteikuma 2013/179/ES 2. punkta a) un b) apakšpunktā, vai tiek izmantoti globāli standarti, piemēram, Finanšu stabilitātes padomes ar klimatu saistītas finanšu informācijas publiskošanas darba grupas standarti;

| f) | indeksa portfeļa kopējās oglekļa emisijas. |
| --- | --- |

f)

indeksa portfeļa kopējās oglekļa emisijas.

Ja ES klimata pārejas etalona izveidei tiek izmantots mātes indekss, atklāj izsekošanas kļūdu starp ES klimata pārejas etalonu un mātes indeksu.

Ja ES klimata pārejas etalona izveidei tiek izmantots mātes indekss, atklāj attiecību starp ES klimata pārejas etalonā iekļauto vērtspapīru tirgus vērtību un mātes indeksā iekļauto vērtspapīru tirgus vērtību.

ES Parīzes nolīgumam pielāgoto ES etalonu metodoloģija

| 2. | Papildus 1. punkta a), b) un c) apakšpunktam Parīzes nolīgumam pielāgoto ES etalonu administrators norāda formulu vai aprēķinu, kas tika izmantots, lai noteiktu, vai emisijas atbilst Parīzes nolīguma mērķiem, vienlaikus nodrošinot konfidencialitāti un neizpaužamas zinātības un uzņēmējdarbības informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību, kā noteikts Direktīvā (ES) 2016/943. |
| --- | --- |

2.

Papildus 1. punkta a), b) un c) apakšpunktam Parīzes nolīgumam pielāgoto ES etalonu administrators norāda formulu vai aprēķinu, kas tika izmantots, lai noteiktu, vai emisijas atbilst Parīzes nolīguma mērķiem, vienlaikus nodrošinot konfidencialitāti un neizpaužamas zinātības un uzņēmējdarbības informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību, kā noteikts Direktīvā (ES) 2016/943.

Metodoloģijas izmaiņas

| 3. | ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgoto ES etalonu administratori pieņem procedūras, ar ko dara lietotājiem zināmas izmaiņas savā metodoloģijā. Viņi minētās procedūras publisko, un publisko jebkuras ierosinātās izmaiņas savai metodoloģijai un pamatojumu minētajām izmaiņām. Minētās procedūrām ir jāatbilst vispārējam mērķim, proti, etalonu aprēķinu atbilstībai 3. panta 1. punkta 23.a un 23.b apakšpunktiem. Minētajās procedūrās:






  a) | tiek sniegts iepriekšējs un savlaicīgs paziņojums, lai etalonu lietotāji varētu pietiekami izanalizēt un izteikties par šādu ierosināto izmaiņu ietekmi, ņemot vērā administratoru veikto vispārējo apstākļu aprēķinu; |
| --- | --- | --- |

3.

ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgoto ES etalonu administratori pieņem procedūras, ar ko dara lietotājiem zināmas izmaiņas savā metodoloģijā. Viņi minētās procedūras publisko, un publisko jebkuras ierosinātās izmaiņas savai metodoloģijai un pamatojumu minētajām izmaiņām. Minētās procedūrām ir jāatbilst vispārējam mērķim, proti, etalonu aprēķinu atbilstībai 3. panta 1. punkta 23.a un 23.b apakšpunktiem. Minētajās procedūrās:

a)

tiek sniegts iepriekšējs un savlaicīgs paziņojums, lai etalonu lietotāji varētu pietiekami izanalizēt un izteikties par šādu ierosināto izmaiņu ietekmi, ņemot vērā administratoru veikto vispārējo apstākļu aprēķinu;

| b) | ir paredzēta etalonu lietotāju iespēja izteikties par minētajām izmaiņām un administratoru iespēja uz minētajām piezīmēm atbildēt, un attiecīgās piezīmes ir pieejamas pēc jebkāda noteikta apspriešanās perioda, izņemot, ja piezīmes izteikusī persona ir pieprasījusi konfidencialitāti. |
| --- | --- |

b)

ir paredzēta etalonu lietotāju iespēja izteikties par minētajām izmaiņām un administratoru iespēja uz minētajām piezīmēm atbildēt, un attiecīgās piezīmes ir pieejamas pēc jebkāda noteikta apspriešanās perioda, izņemot, ja piezīmes izteikusī persona ir pieprasījusi konfidencialitāti.

| 4. | ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgoto ES etalonu administratori regulāri un vismaz reizi gadā pārbauda savu metodoloģiju, lai pārliecinātos, ka viņu etalonu uzticami ataino norādītos mērķus, un ir ieviesuši procesu, lai tiktu ņemti vērā visu attiecīgo lietotāju viedokļi. |
| --- | --- |

4.

ES klimata pārejas etalonu un Parīzes nolīgumam pielāgoto ES etalonu administratori regulāri un vismaz reizi gadā pārbauda savu metodoloģiju, lai pārliecinātos, ka viņu etalonu uzticami ataino norādītos mērķus, un ir ieviesuši procesu, lai tiktu ņemti vērā visu attiecīgo lietotāju viedokļi.

---

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/943 (2016. gada 8. jūnijs) par zinātības un darījumdarbības neizpaužamas informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību pret nelikumīgu iegūšanu, izmantošanu un izpaušanu (OV L 157, 15.6.2016., 1. lpp.).”

*1

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/28

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/2090

(2019. gada 19. jūnijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 papildina attiecībā uz gadījumiem, kad ir aizdomas par neatbilstību vai ir konstatēta neatbilstība Savienības noteikumiem, kas piemērojami tādu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām, kuras atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, vai Savienības noteikumiem, kas piemērojami aizliegtu vai neatļautu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regulu (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 19. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2017/625 nosaka noteikumus par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, ko dalībvalstu kompetentās iestādes veic, lai pārbaudītu atbilstību Savienības tiesību aktiem, cita starpā attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos. Tajā paredzēti īpaši noteikumi par oficiālajām kontrolēm attiecībā uz vielām, kuru lietošana var radīt atliekas pārtikā un barībā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2017/625 nosaka noteikumus par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, ko dalībvalstu kompetentās iestādes veic, lai pārbaudītu atbilstību Savienības tiesību aktiem, cita starpā attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos. Tajā paredzēti īpaši noteikumi par oficiālajām kontrolēm attiecībā uz vielām, kuru lietošana var radīt atliekas pārtikā un barībā.

| (2) | Regulas (ES) 2017/625 137. un 138. pantā attiecīgi ir noteikti kompetento iestāžu pienākumi attiecībā uz darbībām, kas jāveic, ja ir aizdomas par neatbilstību, un uzskaitītas darbības un pasākumi, kas jāveic konstatētas neatbilstības gadījumā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) 2017/625 137. un 138. pantā attiecīgi ir noteikti kompetento iestāžu pienākumi attiecībā uz darbībām, kas jāveic, ja ir aizdomas par neatbilstību, un uzskaitītas darbības un pasākumi, kas jāveic konstatētas neatbilstības gadījumā.

| (3) | Ar Regulu (ES) 2017/625 no 2019. gada 14. decembra atceļ Padomes Direktīvu 96/23/EK (2). Minētā direktīva patlaban paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un konkrēti nosaka izpildes pasākumus, kas kompetentajām iestādēm jāveic gadījumos, kad pastāv aizdomas par neatbilstību vai konstatēta neatbilstība saistībā ar vielām un atliekām, uz ko attiecas tās darbības joma. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (ES) 2017/625 no 2019. gada 14. decembra atceļ Padomes Direktīvu 96/23/EK (2). Minētā direktīva patlaban paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un konkrēti nosaka izpildes pasākumus, kas kompetentajām iestādēm jāveic gadījumos, kad pastāv aizdomas par neatbilstību vai konstatēta neatbilstība saistībā ar vielām un atliekām, uz ko attiecas tās darbības joma.

| (4) | Direktīvā 96/23/EK izklāstītie noteikumi nodrošina, ka tiek saskaņotā veidā piemēroti ES pārtikas nekaitīguma tiesību akti, kas attiecas uz farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanu un atliekām. Lai racionalizētu un vienkāršotu vispārējo tiesisko regulējumu, noteikumi, kas piemērojami oficiālajām kontrolēm lauksaimniecības un pārtikas ķēdes tiesību aktu konkrētās jomās, ir iekļauti oficiālo kontroļu sistēmā, kas definēta Regulā (ES) 2017/625. Lai nodrošinātu nepārtrauktu un saskaņotu piemērošanu, Direktīvas 96/23/EK noteikumi attiecībā uz turpmākiem pasākumiem neatbilstību gadījumā būtu jāiekļauj jaunajā tiesiskajā regulējumā saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvā 96/23/EK izklāstītie noteikumi nodrošina, ka tiek saskaņotā veidā piemēroti ES pārtikas nekaitīguma tiesību akti, kas attiecas uz farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanu un atliekām. Lai racionalizētu un vienkāršotu vispārējo tiesisko regulējumu, noteikumi, kas piemērojami oficiālajām kontrolēm lauksaimniecības un pārtikas ķēdes tiesību aktu konkrētās jomās, ir iekļauti oficiālo kontroļu sistēmā, kas definēta Regulā (ES) 2017/625. Lai nodrošinātu nepārtrauktu un saskaņotu piemērošanu, Direktīvas 96/23/EK noteikumi attiecībā uz turpmākiem pasākumiem neatbilstību gadījumā būtu jāiekļauj jaunajā tiesiskajā regulējumā saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625.

| (5) | Šajā regulā paredzētajiem noteikumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625 būtu jānodrošina to prasību turpmāka pastāvēšana, kas noteiktas attiecībā uz turpmākiem pasākumiem tādos gadījumos, kad ir aizdomas par neatbilstību vai ir konstatēta neatbilstība noteikumiem, kas piemērojami tādu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām, kuras atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, vai Savienības noteikumiem, kas piemērojami aizliegtu vai neatļautu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām, jo īpaši saskaņā ar noteikumiem šādos tiesību aktos:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 470/2009 (3), ar ko nosaka noteikumus farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un noteikumus, kas jāievēro, laižot tirgū dzīvnieku izcelsmes pārtiku, kas satur farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas, |
| --- | --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētajiem noteikumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625 būtu jānodrošina to prasību turpmāka pastāvēšana, kas noteiktas attiecībā uz turpmākiem pasākumiem tādos gadījumos, kad ir aizdomas par neatbilstību vai ir konstatēta neatbilstība noteikumiem, kas piemērojami tādu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām, kuras atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, vai Savienības noteikumiem, kas piemērojami aizliegtu vai neatļautu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām, jo īpaši saskaņā ar noteikumiem šādos tiesību aktos:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 470/2009 (3), ar ko nosaka noteikumus farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un noteikumus, kas jāievēro, laižot tirgū dzīvnieku izcelsmes pārtiku, kas satur farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas,

| — | Komisijas Regula (ES) Nr. 37/2010 (4), kurā farmakoloģiski aktīvās vielas klasificētas, ņemot vērā to aizliegumu vai uz tām attiecināmo atlieku maksimāli pieļaujamo saturu, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (ES) Nr. 37/2010 (4), kurā farmakoloģiski aktīvās vielas klasificētas, ņemot vērā to aizliegumu vai uz tām attiecināmo atlieku maksimāli pieļaujamo saturu,

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (5), ar ko paredz noteikumus par atļaujām konkrētas veterinārās zāles izmantot par barības piedevām, un uz šāda pamata pieņemti tiesību akti nosaka atļaujas konkrētām vielām un to maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (5), ar ko paredz noteikumus par atļaujām konkrētas veterinārās zāles izmantot par barības piedevām, un uz šāda pamata pieņemti tiesību akti nosaka atļaujas konkrētām vielām un to maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos,

| — | Komisijas Regula (EK) Nr. 1950/2006 (6), ar ko nosaka zirgu dzimtas dzīvnieku ārstēšanai būtisko vielu sarakstu, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (EK) Nr. 1950/2006 (6), ar ko nosaka zirgu dzimtas dzīvnieku ārstēšanai būtisko vielu sarakstu,

| — | Komisijas Regula (EK) Nr. 124/2009 (7), ar ko nosaka maksimālos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība (8), pamatojoties uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (9), |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (EK) Nr. 124/2009 (7), ar ko nosaka maksimālos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība (8), pamatojoties uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (9),

| — | Padomes Direktīva 96/22/EK (10) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā. |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 96/22/EK (10) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā.

| (6) | Ja, pamatojoties uz 5. apsvērumā minētajiem Savienības noteikumiem, personu, kam nav attiecīgu pilnvaru, īpašumā tiek atklātas aizliegtas vai neatļautas vielas, tādējādi radot aizdomas par nelikumīgu ārstēšanu un iespējamu ietekmi uz pārtikas nekaitīgumu, būtu jāpiemēro Regulā (ES) 2017/625 un šajā regulā paredzētie oficiālas aizturēšanas un izmeklēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

Ja, pamatojoties uz 5. apsvērumā minētajiem Savienības noteikumiem, personu, kam nav attiecīgu pilnvaru, īpašumā tiek atklātas aizliegtas vai neatļautas vielas, tādējādi radot aizdomas par nelikumīgu ārstēšanu un iespējamu ietekmi uz pārtikas nekaitīgumu, būtu jāpiemēro Regulā (ES) 2017/625 un šajā regulā paredzētie oficiālas aizturēšanas un izmeklēšanas pasākumi.

| (7) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK (11) reglamentē, kā veterinārās zāles laiž tirgū, ražo, importē un eksportē, piegādā, izplata, kā attiecībā uz tām īsteno farmakovigilanci, kā tās kontrolē un lieto. Farmakoloģiski aktīvās vielas, kas nav atļautas veterinārajās zālēs, nedrīkst lietot produktīvajiem dzīvniekiem, izņemot tādas vielas, kas ir būtiskas zirgu dzimtas dzīvnieku ārstēšanai, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1950/2006. Regulas (ES) 2017/625 un šīs regulas darbības jomā ietilpst turpmāki pasākumi, ko veic, ja ir konstatēta neatbilstība vai pastāv aizdomas par neatbilstību tādu veterināro zāļu izmantošanā, par kurām ir aizdomas, ka tās ietekmē pārtikas nekaitīgumu, vai attiecībā uz kurām šāda ietekme ir konstatēta. Direktīva 2001/82/EK ir atcelta un aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/6 par veterinārajām zālēm (jaunā regula par veterinārajām zālēm) (12), kuru piemēros no 2022. gada 28. janvāra un kurā cita starpā paredzēti ierobežojumi veterināro antimikrobiālo zāļu izmantošanai dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(7)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK (11) reglamentē, kā veterinārās zāles laiž tirgū, ražo, importē un eksportē, piegādā, izplata, kā attiecībā uz tām īsteno farmakovigilanci, kā tās kontrolē un lieto. Farmakoloģiski aktīvās vielas, kas nav atļautas veterinārajās zālēs, nedrīkst lietot produktīvajiem dzīvniekiem, izņemot tādas vielas, kas ir būtiskas zirgu dzimtas dzīvnieku ārstēšanai, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1950/2006. Regulas (ES) 2017/625 un šīs regulas darbības jomā ietilpst turpmāki pasākumi, ko veic, ja ir konstatēta neatbilstība vai pastāv aizdomas par neatbilstību tādu veterināro zāļu izmantošanā, par kurām ir aizdomas, ka tās ietekmē pārtikas nekaitīgumu, vai attiecībā uz kurām šāda ietekme ir konstatēta. Direktīva 2001/82/EK ir atcelta un aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/6 par veterinārajām zālēm (jaunā regula par veterinārajām zālēm) (12), kuru piemēros no 2022. gada 28. janvāra un kurā cita starpā paredzēti ierobežojumi veterināro antimikrobiālo zāļu izmantošanai dzīvniekiem.

| (8) | Ņemot vērā to, ka atšķirīga izpildes prakse var radīt nevienlīdzību cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzībā, traucēt iekšējā tirgus darbību un izkropļot konkurenci, Regula (ES) 2017/625 būtu jāpapildina ar īpašiem noteikumiem par oficiālo kontroļu veikšanu attiecībā uz dzīvniekiem un precēm visos ražošanas, pārstrādes, izplatīšanas un izmantošanas posmos, kas jāpiemēro, ja pastāv aizdomas par neatbilstību saistībā ar attiecīgajām vielām vai ja šāda neatbilstība ir konstatēta, un par darbībām, kas jāveic pēc šīm oficiālajām kontrolēm. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka atšķirīga izpildes prakse var radīt nevienlīdzību cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzībā, traucēt iekšējā tirgus darbību un izkropļot konkurenci, Regula (ES) 2017/625 būtu jāpapildina ar īpašiem noteikumiem par oficiālo kontroļu veikšanu attiecībā uz dzīvniekiem un precēm visos ražošanas, pārstrādes, izplatīšanas un izmantošanas posmos, kas jāpiemēro, ja pastāv aizdomas par neatbilstību saistībā ar attiecīgajām vielām vai ja šāda neatbilstība ir konstatēta, un par darbībām, kas jāveic pēc šīm oficiālajām kontrolēm.

| (9) | Ņemot vērā specifiku, kas piemīt darbībām un kontrolēm, kas jāveic gadījumā, ja ir aizdomas par neatbilstību vai ir konstatēta neatbilstība Savienības noteikumiem, kas piemērojami farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai produktīvajiem dzīvniekiem un šādu vielu atliekām, un lai nodrošinātu izpildes pasākumu vienveidīgu piemērošanu visā Savienībā, būtu jāprecizē, kādos gadījumos ir piemērojami Regulas (ES) 2017/625 137. un 138. pantā uzskaitītie pasākumi, lai tos pielāgotu šai nozarei. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā specifiku, kas piemīt darbībām un kontrolēm, kas jāveic gadījumā, ja ir aizdomas par neatbilstību vai ir konstatēta neatbilstība Savienības noteikumiem, kas piemērojami farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai produktīvajiem dzīvniekiem un šādu vielu atliekām, un lai nodrošinātu izpildes pasākumu vienveidīgu piemērošanu visā Savienībā, būtu jāprecizē, kādos gadījumos ir piemērojami Regulas (ES) 2017/625 137. un 138. pantā uzskaitītie pasākumi, lai tos pielāgotu šai nozarei.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu izmaksas saistībā ar obligātajām nodevām vai maksu par oficiālajām kontrolēm, ko veic saskaņā ar šo regulu, būtu jāsedz operatoram, kas atbild par dzīvniekiem un precēm. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu izmaksas saistībā ar obligātajām nodevām vai maksu par oficiālajām kontrolēm, ko veic saskaņā ar šo regulu, būtu jāsedz operatoram, kas atbild par dzīvniekiem un precēm.

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (13) 50. pantā ir noteikts, ka dalībvalstis, izmantojot šim nolūkam izveidotu tīklu, paziņo par tiešu vai netiešu risku cilvēku veselībai, kas rodas no pārtikas vai barības. Tāpēc attiecīgi būtu jāpaziņo par neatbilstībām, kas saistītas ar farmakoloģiski aktīvo vielu atliekām un veido šādus riskus. Turklāt, ja konstatētas neatbilstības attiecībā uz citas dalībvalsts izcelsmes dzīvniekiem vai dzīvnieku izcelsmes produktiem, tad tās dalībvalsts iestādēm, kura konstatējusi neatbilstību, un izcelsmes dalībvalstij būtu jāizmanto Regulas (ES) 2017/625 noteikumi par palīdzību un jāveic piemēroti turpmākie pasākumi, kā noteikts šajā regulā. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (13) 50. pantā ir noteikts, ka dalībvalstis, izmantojot šim nolūkam izveidotu tīklu, paziņo par tiešu vai netiešu risku cilvēku veselībai, kas rodas no pārtikas vai barības. Tāpēc attiecīgi būtu jāpaziņo par neatbilstībām, kas saistītas ar farmakoloģiski aktīvo vielu atliekām un veido šādus riskus. Turklāt, ja konstatētas neatbilstības attiecībā uz citas dalībvalsts izcelsmes dzīvniekiem vai dzīvnieku izcelsmes produktiem, tad tās dalībvalsts iestādēm, kura konstatējusi neatbilstību, un izcelsmes dalībvalstij būtu jāizmanto Regulas (ES) 2017/625 noteikumi par palīdzību un jāveic piemēroti turpmākie pasākumi, kā noteikts šajā regulā.

| (12) | Tā kā Direktīvā 96/23/EK paredzētos noteikumus par turpmākiem pasākumiem saistībā ar konkrētiem gadījumiem, kad konstatēta neatbilstība vai ir aizdomas par neatbilstību saistībā ar vielām un atliekām, kuras ietilpst direktīvas darbības jomā, atceļ no 2019. gada 14. decembra, šī regula būtu jāpiemēro no minētās dienas, |
| --- | --- |

(12)

Tā kā Direktīvā 96/23/EK paredzētos noteikumus par turpmākiem pasākumiem saistībā ar konkrētiem gadījumiem, kad konstatēta neatbilstība vai ir aizdomas par neatbilstību saistībā ar vielām un atliekām, kuras ietilpst direktīvas darbības jomā, atceļ no 2019. gada 14. decembra, šī regula būtu jāpiemēro no minētās dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā paredzēti noteikumi par īpašām prasībām attiecībā uz oficiālajām kontrolēm un piemērojamiem pasākumiem gadījumos, kad tiek konstatēta neatbilstība vai ir aizdomas par neatbilstību Savienības noteikumiem, kas piemērojami atļautu, neatļautu vai aizliegtu farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanai produktīvajiem dzīvniekiem un šo vielu atliekām.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulā (ES) 2017/625, Direktīvā 2001/82/EK un Regulā (EK) Nr. 470/2009. Piemēro arī šādas definīcijas:

| a) | “farmakoloģiski aktīvā viela” ir viela vai vielu maisījums, ko paredzēts izmantot veterināro zāļu ražošanā un kas, izmantoti ražošanā, kļūst par attiecīgo zāļu aktīvo sastāvdaļu; |
| --- | --- |

a)

“farmakoloģiski aktīvā viela” ir viela vai vielu maisījums, ko paredzēts izmantot veterināro zāļu ražošanā un kas, izmantoti ražošanā, kļūst par attiecīgo zāļu aktīvo sastāvdaļu;

| b) | “neatļautas vielas” ir farmakoloģiski aktīvas vielas, kas nav iekļautas Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā, vai vielas, kuras nav atļauts lietot kā barības piedevu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, izņemot vielas, kas ir būtiskas zirgu dzimtas dzīvnieku ārstēšanā un kas dod papildu klīnisko ieguvumu salīdzinājumā ar citām iespējām, kas pieejamas zirgu dzimtas dzīvnieku ārstēšanā, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1950/2006; |
| --- | --- |

b)

“neatļautas vielas” ir farmakoloģiski aktīvas vielas, kas nav iekļautas Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā, vai vielas, kuras nav atļauts lietot kā barības piedevu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, izņemot vielas, kas ir būtiskas zirgu dzimtas dzīvnieku ārstēšanā un kas dod papildu klīnisko ieguvumu salīdzinājumā ar citām iespējām, kas pieejamas zirgu dzimtas dzīvnieku ārstēšanā, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1950/2006;

| c) | “nelikumīga ārstēšana” ir turpmāk minēto vielu lietošana produktīvajiem dzīvniekiem:






  — | aizliegtas vai neatļautas vielas vai produkti, vai |
| --- | --- | --- |

c)

“nelikumīga ārstēšana” ir turpmāk minēto vielu lietošana produktīvajiem dzīvniekiem:

—

aizliegtas vai neatļautas vielas vai produkti, vai

| — | Savienības tiesību aktos atļautas vielas vai veterinārās zāles tādiem mērķiem vai tādos apstākļos, kas nav noteikti minētajos tiesību aktos vai, attiecīgā gadījumā, valstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

—

Savienības tiesību aktos atļautas vielas vai veterinārās zāles tādiem mērķiem vai tādos apstākļos, kas nav noteikti minētajos tiesību aktos vai, attiecīgā gadījumā, valstu tiesību aktos.

Šīs regulas īstenošanas nolūkā attiecībā uz vielām vai veterinārajām zālēm, kas atļautas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, neatbilstība zāļu izdalīšanās periodam vai farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas, kas pārsniedz maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu vai maksimālo līmeni, nav uzskatāma par nelikumīgu ārstēšanu, ja vien tiek ievēroti visi citi Savienības vai valsts tiesību aktos paredzētie nosacījumi vielas vai veterināro zāļu lietošanai;

| d) | “farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas, kas pārsniedz maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu”, ir atļautu farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas dzīvnieku izcelsmes produktos koncentrācijā, kas pārsniedz Savienības tiesību aktos noteiktos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus; |
| --- | --- |

d)

“farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas, kas pārsniedz maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu”, ir atļautu farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas dzīvnieku izcelsmes produktos koncentrācijā, kas pārsniedz Savienības tiesību aktos noteiktos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus;

| e) | “farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas, kas pārsniedz maksimālo līmeni”, ir farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas dzīvnieku izcelsmes produktos, kas rodas nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, koncentrācijā, kas pārsniedz Savienības tiesību aktos noteiktos maksimālos līmeņus; |
| --- | --- |

e)

“farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas, kas pārsniedz maksimālo līmeni”, ir farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas dzīvnieku izcelsmes produktos, kas rodas nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, koncentrācijā, kas pārsniedz Savienības tiesību aktos noteiktos maksimālos līmeņus;

| f) | “dzīvnieku partija” nozīmē vienas sugas un viena vecuma dzīvnieku grupu, kuri audzēti vienā un tajā pašā saimniecībā, vienā un tajā pašā laikā un vienos un tajos pašos audzēšanas apstākļos. |
| --- | --- |

f)

“dzīvnieku partija” nozīmē vienas sugas un viena vecuma dzīvnieku grupu, kuri audzēti vienā un tajā pašā saimniecībā, vienā un tajā pašā laikā un vienos un tajos pašos audzēšanas apstākļos.

3. pants

Pasākumi, kas jāveic kautuvē neatbilstības vai iespējamas neatbilstības gadījumā

1.   Ja oficiālajam veterinārārstam, kas veic oficiālās kontroles kautuvē, vai oficiālajam palīgam, kas veic noteiktus uzdevumus saistībā ar šīm kontrolēm, ir aizdomas vai pierādījumi par to, ka dzīvnieki tikuši pakļauti nelikumīgai ārstēšanai, oficiālais veterinārārsts nodrošina, ka tiek veiktas šādas darbības:

| a) | dots rīkojums operatoram turēt attiecīgos dzīvniekus nošķirti no pārējām dzīvnieku partijām, kas atrodas vai ierodas kautuvē, ievērojot nosacījumus, ko nosaka kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

a)

dots rīkojums operatoram turēt attiecīgos dzīvniekus nošķirti no pārējām dzīvnieku partijām, kas atrodas vai ierodas kautuvē, ievērojot nosacījumus, ko nosaka kompetentā iestāde;

| b) | nokārtots, lai dzīvniekus nokautu atsevišķi no pārējām dzīvnieku partijām, kas atrodas kautuvē; |
| --- | --- |

b)

nokārtots, lai dzīvniekus nokautu atsevišķi no pārējām dzīvnieku partijām, kas atrodas kautuvē;

| c) | dots rīkojums operatoram no attiecīgajiem dzīvniekiem iegūtos liemeņus, gaļu, subproduktus un blakusproduktus nekavējoties identificēt un turēt atsevišķi no citiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, un dots rīkojums šos produktus nepārvietot, nepārstrādāt vai nelikvidēt bez kompetentās iestādes iepriekšējas atļaujas; |
| --- | --- |

c)

dots rīkojums operatoram no attiecīgajiem dzīvniekiem iegūtos liemeņus, gaļu, subproduktus un blakusproduktus nekavējoties identificēt un turēt atsevišķi no citiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, un dots rīkojums šos produktus nepārvietot, nepārstrādāt vai nelikvidēt bez kompetentās iestādes iepriekšējas atļaujas;

| d) | dots rīkojums ņemt paraugus, kas vajadzīgi, lai noteiktu aizliegtu vai neatļautu vielu vai atļautu vielu klātbūtni, ja ir aizdomas par lietošanu vai konstatēta lietošana tādos apstākļos, kas nav noteikti tiesību aktos. |
| --- | --- |

d)

dots rīkojums ņemt paraugus, kas vajadzīgi, lai noteiktu aizliegtu vai neatļautu vielu vai atļautu vielu klātbūtni, ja ir aizdomas par lietošanu vai konstatēta lietošana tādos apstākļos, kas nav noteikti tiesību aktos.

2.   Ja ir konstatēta nelikumīga ārstēšana, kompetentā iestāde operatoram dod rīkojumu bez atlīdzības vai kompensācijas likvidēt liemeņus, gaļu, subproduktus un blakusproduktus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1069/2009 (14).

3.   Ja oficiālajam veterinārārstam, kas veic oficiālās kontroles kautuvē, vai oficiālajam palīgam, kas veic noteiktus uzdevumus saistībā ar šīm kontrolēm, ir aizdomas par to, ka kautuvē esošie dzīvnieki ir ārstēti ar atļautām veterinārām zālēm, bet nav ievērots Direktīvā 2001/82/EK minētais izdalīšanās periods, oficiālais veterinārārsts dod rīkojumu attiecīgos dzīvniekus nošķirt no citām dzīvnieku partijām, kas atrodas vai ierodas kautuvē, ievērojot nosacījumus, ko nosaka kompetentā iestāde. Oficiālais veterinārārsts arī:

| — | uz operatora rēķina atliek kaušanu līdz izdalīšanās perioda beigām vai |
| --- | --- |

—

uz operatora rēķina atliek kaušanu līdz izdalīšanās perioda beigām vai

| — | dod rīkojumu kaut dzīvniekus atsevišķi un – gaidot izmeklēšanas rezultātus – dod rīkojumu attiecīgo dzīvnieku liemeņus, gaļu, subproduktus un blakusproduktus nekavējoties identificēt un turēt atsevišķi no citiem dzīvnieku izcelsmes produktiem. |
| --- | --- |

—

dod rīkojumu kaut dzīvniekus atsevišķi un – gaidot izmeklēšanas rezultātus – dod rīkojumu attiecīgo dzīvnieku liemeņus, gaļu, subproduktus un blakusproduktus nekavējoties identificēt un turēt atsevišķi no citiem dzīvnieku izcelsmes produktiem.

Kaušanu var uz laiku atlikt tikai tad, ja oficiālais veterinārārsts ir pārliecinājies, ka ir ievēroti Savienības tiesību akti dzīvnieku labturības jomā un ka ir iespēja attiecīgos dzīvniekus turēt nošķirti no pārējiem dzīvniekiem.

4.   Ja kaušana ir atlikta saskaņā ar 3. punktu, izdalīšanās periods nekādā gadījumā nedrīkst būt īsāks par:

| — | izdalīšanās periodu, kas noteikts zāļu aprakstā, kas pievienots veterināro zāļu tirdzniecības atļaujai, |
| --- | --- |

—

izdalīšanās periodu, kas noteikts zāļu aprakstā, kas pievienots veterināro zāļu tirdzniecības atļaujai,

| — | izdalīšanās periodu, kas noteikts regulā, ar kuru konkrēto farmakoloģiski aktīvo vielu atļauj lietot kā barības piedevu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, |
| --- | --- |

—

izdalīšanās periodu, kas noteikts regulā, ar kuru konkrēto farmakoloģiski aktīvo vielu atļauj lietot kā barības piedevu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003,

| — | izdalīšanās periodu, ko veterinārārsts noteicis lietošanai saskaņā ar Direktīvas 2001/82/EK 11. pantu, vai, ja attiecībā uz šādiem lietojumiem nav paredzēts izdalīšanās periods, minimālais izdalīšanās periods, kas noteikts Direktīvas 2001/82/EK 11. pantā. |
| --- | --- |

—

izdalīšanās periodu, ko veterinārārsts noteicis lietošanai saskaņā ar Direktīvas 2001/82/EK 11. pantu, vai, ja attiecībā uz šādiem lietojumiem nav paredzēts izdalīšanās periods, minimālais izdalīšanās periods, kas noteikts Direktīvas 2001/82/EK 11. pantā.

Pēc kaušanas atlikšanas kompetentā iestāde var ņemt paraugus uz operatora rēķina, lai pārbaudītu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem pēc tam, kad dzīvnieki ir nokauti pēc izdalīšanās perioda beigām.

5.   Ja oficiālajam veterinārārstam, kas veic oficiālās kontroles kautuvē, vai oficiālajam palīgam, kas veic noteiktus uzdevumus saistībā ar šīm kontrolēm, ir pierādījumi par to, ka kautuvē esošie dzīvnieki ir ārstēti ar atļautām veterinārām zālēm, bet nav ievērots Direktīvā 2001/82/EK minētais izdalīšanās periods, oficiālais veterinārārsts dod rīkojumu attiecīgos dzīvniekus nošķirt no pārējām dzīvnieku partijām, kas atrodas vai ierodas kautuvē, ievērojot nosacījumus, ko nosaka kompetentā iestāde. Oficiālais veterinārārsts arī:

| — | uz operatora rēķina atliek kaušanu līdz izdalīšanās perioda beigām, ievērojot nosacījumus, kas noteikti 3. panta 3. punkta otrajā daļā un 3. panta 4. punktā, vai |
| --- | --- |

—

uz operatora rēķina atliek kaušanu līdz izdalīšanās perioda beigām, ievērojot nosacījumus, kas noteikti 3. panta 3. punkta otrajā daļā un 3. panta 4. punktā, vai

| — | dod operatoram rīkojumu nonāvēt dzīvniekus atsevišķi. Šādā gadījumā oficiālais veterinārārsts tos deklarē par nederīgiem lietošanai pārtikā, vienlaikus veicot visus nepieciešamos piesardzības pasākumus, lai aizsargātu dzīvnieku un sabiedrības veselību. |
| --- | --- |

—

dod operatoram rīkojumu nonāvēt dzīvniekus atsevišķi. Šādā gadījumā oficiālais veterinārārsts tos deklarē par nederīgiem lietošanai pārtikā, vienlaikus veicot visus nepieciešamos piesardzības pasākumus, lai aizsargātu dzīvnieku un sabiedrības veselību.

6.   Ja operators neveic visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu oficiālā veterinārārsta vai kompetentās iestādes rīkojumus saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1., 2., 3., 4., 5. un 6. punktu, oficiālais veterinārārsts vai kompetentā iestāde veic pasākumus ar tādu pašu iedarbību uz operatora rēķina.

4. pants

Izmeklēšana

1.   Ja ir pārsniegti maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi farmakoloģiski aktīvajām vielām, kas atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, kā noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009 un Regulu (EK) Nr. 1831/2003, vai, ja ir pārsniegti farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku maksimālie līmeņi, kuri rodas nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, un kuri noteikti, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 315/93, tādējādi radot neatbilstību noteikumiem, kompetentā iestāde:

| a) | veic visus vajadzīgos pasākumus vai izmeklēšanu, ko tā uzskata par lietderīgu saistībā ar minēto konstatējumu. Tas var ietvert jebkādu izmeklēšanu dzīvnieku izcelsmes vai nosūtošajā saimniecībā, tostarp dzīvnieku vai dzīvnieku partiju kontroli izcelsmes saimniecībās vai nosūtīšanas vietā, lai noteiktu neatbilstības apjomu un izcelsmi un noteiktu operatora atbildības apjomu; |
| --- | --- |

a)

veic visus vajadzīgos pasākumus vai izmeklēšanu, ko tā uzskata par lietderīgu saistībā ar minēto konstatējumu. Tas var ietvert jebkādu izmeklēšanu dzīvnieku izcelsmes vai nosūtošajā saimniecībā, tostarp dzīvnieku vai dzīvnieku partiju kontroli izcelsmes saimniecībās vai nosūtīšanas vietā, lai noteiktu neatbilstības apjomu un izcelsmi un noteiktu operatora atbildības apjomu;

| b) | pieprasa, lai dzīvnieku turētājs vai atbildīgais veterinārārsts iesniedz receptes un atskaites par ārstēšanu un visus dokumentus, kas pamato ārstēšanas veidu. |
| --- | --- |

b)

pieprasa, lai dzīvnieku turētājs vai atbildīgais veterinārārsts iesniedz receptes un atskaites par ārstēšanu un visus dokumentus, kas pamato ārstēšanas veidu.

2.   Ja atliekas identificē tādā koncentrācijā, kas ir zemāka par to farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu, kuras atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, bet minēto atlieku klātbūtne ir pretrunā pārtikas aprites informācijai, tādējādi radot aizdomas par neatbilstību vai nelikumīgu ārstēšanu, kompetentā iestāde veic visus izmeklēšanas pasākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai noskaidrotu šo atlieku avotu vai nepilnības pārtikas aprites informācijā.

3.   Ja rodas aizdomas, ka ir pārsniegti Savienības tiesību aktos noteiktie veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas atļauto farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi vai maksimālie līmeņi, kompetentā iestāde veic visus izmeklēšanas pasākumus, ko tā uzskata par piemērotiem.

4.   Ja ir aizdomas par nelikumīgu ārstēšanu vai ir konstatēta nelikumīga ārstēšana, vai ja personu vai operatoru, kam nav attiecīgu pilnvaru, īpašumā atklāj vielas, uz kurām attiecas Direktīva 96/22/EK, vai ja personu vai operatoru, kam nav attiecīgu pilnvaru, īpašumā atklāj aizliegtas vai neatļautas vielas vai produktus, kompetentā iestāde:

| a) | nekavējoties oficiāli aiztur lauksaimniecības dzīvniekus un produktus, uz kuriem attiecas izmeklēšana; |
| --- | --- |

a)

nekavējoties oficiāli aiztur lauksaimniecības dzīvniekus un produktus, uz kuriem attiecas izmeklēšana;

| b) | oficiālās aizturēšanas laikā kompetentā iestāde:






  — | nosaka, ka visu izmeklēšanas laiku dzīvniekus, uz kuriem attiecas izmeklēšana, nedrīkst pārvietot bez kompetentās iestādes iepriekšējas atļaujas, |
| --- | --- | --- |

b)

oficiālās aizturēšanas laikā kompetentā iestāde:

—

nosaka, ka visu izmeklēšanas laiku dzīvniekus, uz kuriem attiecas izmeklēšana, nedrīkst pārvietot bez kompetentās iestādes iepriekšējas atļaujas,

| — | nosaka, ka šo dzīvnieku liemeņi, gaļa, subprodukti, blakusprodukti, piens, olas un medus netiek izvesti no izcelsmes saimniecības vai uzņēmuma un netiek nodoti nevienai citai personai bez kompetentās iestādes iepriekšējas atļaujas, |
| --- | --- |

—

nosaka, ka šo dzīvnieku liemeņi, gaļa, subprodukti, blakusprodukti, piens, olas un medus netiek izvesti no izcelsmes saimniecības vai uzņēmuma un netiek nodoti nevienai citai personai bez kompetentās iestādes iepriekšējas atļaujas,

| — | nosaka, ka vajadzības gadījumā attiecīgā barība, ūdens vai citi produkti tiek turēti atsevišķi un netiek pārvietoti no izcelsmes saimniecības vai uzņēmuma, |
| --- | --- |

—

nosaka, ka vajadzības gadījumā attiecīgā barība, ūdens vai citi produkti tiek turēti atsevišķi un netiek pārvietoti no izcelsmes saimniecības vai uzņēmuma,

| — | nodrošina, ka dzīvniekiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ir oficiāls marķējums vai piemēroti citi identifikācijas līdzekļi, vai – mājputnu, zivju un bišu gadījumā – ka tie tiek turēti marķētā vietā vai stropā, |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka dzīvniekiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ir oficiāls marķējums vai piemēroti citi identifikācijas līdzekļi, vai – mājputnu, zivju un bišu gadījumā – ka tie tiek turēti marķētā vietā vai stropā,

| — | īsteno atbilstošus piesardzības pasākumus saskaņā ar identificētās vielas vai vielu īpašībām; |
| --- | --- |

—

īsteno atbilstošus piesardzības pasākumus saskaņā ar identificētās vielas vai vielu īpašībām;

| c) | pieprasa, lai dzīvnieku turētājs vai atbildīgais veterinārārsts iesniedz visus dokumentus, kas pamato ārstēšanas veidu; |
| --- | --- |

c)

pieprasa, lai dzīvnieku turētājs vai atbildīgais veterinārārsts iesniedz visus dokumentus, kas pamato ārstēšanas veidu;

| d) | veic jebkādas citas oficiālas dzīvnieku vai dzīvnieku partiju pārbaudes dzīvnieku izcelsmes saimniecībā vai nosūtīšanas vietā, lai pārliecinātos par šādu lietošanu; |
| --- | --- |

d)

veic jebkādas citas oficiālas dzīvnieku vai dzīvnieku partiju pārbaudes dzīvnieku izcelsmes saimniecībā vai nosūtīšanas vietā, lai pārliecinātos par šādu lietošanu;

| e) | veic jebkādas citas oficiālās kontroles, kas vajadzīgas, lai pārliecinātos par neatļautu vai aizliegtu vielu iegūšanu un klātbūtni; |
| --- | --- |

e)

veic jebkādas citas oficiālās kontroles, kas vajadzīgas, lai pārliecinātos par neatļautu vai aizliegtu vielu iegūšanu un klātbūtni;

| f) | veic jebkādas citas oficiālās kontroles, ko uzskata par vajadzīgām, lai noskaidrotu aizliegto vai neatļauto vielu vai produktu izcelsmi vai ārstēto dzīvnieku izcelsmi. |
| --- | --- |

f)

veic jebkādas citas oficiālās kontroles, ko uzskata par vajadzīgām, lai noskaidrotu aizliegto vai neatļauto vielu vai produktu izcelsmi vai ārstēto dzīvnieku izcelsmi.

5.   Šajā pantā minētās oficiālās kontroles var ietvert arī kontroli attiecībā uz farmakoloģiski aktīvo vielu un veterināro zāļu ražotājiem, izplatītājiem, pārvadātājiem, ražotnēm, aptiekām, visiem attiecīgajiem dalībniekiem piegādes ķēdē un jebkuru citu vietu, uz kuru attiecas izmeklēšana.

6.   Šajā pantā minētās oficiālās kontroles var ietvert arī oficiālu paraugu ņemšanu, tostarp ūdenī, barībā, gaļā, subproduktos, asinīs, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktos, spalvā, urīnā, fekālijās un citās dzīvnieku matricēs. Kompetentā iestāde ņem tik paraugu, cik tā uzskata par vajadzīgiem, lai izmeklētu iespējamo vai konstatēto neatbilstību vai nelikumīgo ārstēšanu. Akvakultūras dzīvnieku gadījumā var būt nepieciešami paraugi no ūdeņiem, kuros tie ir audzēti vai nozvejoti, un medus bišu gadījumā – paraugi no stropiem.

5. pants

Turpmākie pasākumi attiecībā uz farmakoloģiski aktīvo vielu, kas atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, atliekām, kas pārsniedz piemērojamos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus vai maksimālos līmeņus

1.   Ja ir pārsniegti maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi farmakoloģiski aktīvajām vielām, kas atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, kā noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009 un Regulu (EK) Nr. 1831/2003, vai, ja ir pārsniegti farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku maksimālie līmeņi, kuri rodas nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, un kuri noteikti, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 315/93, tādējādi radot neatbilstību noteikumiem, kompetentā iestāde:

| — | deklarē, ka liemeņi un produkti, uz kuriem attiecas neatbilstība, nav piemēroti lietošanai pārtikā, un liek operatoram likvidēt visus produktus kā otrās kategorijas materiālu, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1069/2009, |
| --- | --- |

—

deklarē, ka liemeņi un produkti, uz kuriem attiecas neatbilstība, nav piemēroti lietošanai pārtikā, un liek operatoram likvidēt visus produktus kā otrās kategorijas materiālu, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1069/2009,

| — | veic visus citus pasākumus, kas vajadzīgi sabiedrības veselības aizsardzībai un var ietvert aizliegumu uz noteiktu laiku no attiecīgās saimniecības vai uzņēmuma izvest dzīvniekus vai produktus, |
| --- | --- |

—

veic visus citus pasākumus, kas vajadzīgi sabiedrības veselības aizsardzībai un var ietvert aizliegumu uz noteiktu laiku no attiecīgās saimniecības vai uzņēmuma izvest dzīvniekus vai produktus,

| — | liek operatoram atbilstoši rīkoties, lai novērstu neatbilstības cēloņus, |
| --- | --- |

—

liek operatoram atbilstoši rīkoties, lai novērstu neatbilstības cēloņus,

| — | veic papildu oficiālās kontroles, lai pārbaudītu, vai operatora veiktās darbības neatbilstības cēloņa novēršanai ir efektīvas. Tas var ietvert tik papildu paraugu ņemšanu, cik uzskata par vajadzīgiem saistībā ar dzīvniekiem vai produktiem no vienas un tās pašas saimniecības vai uzņēmuma. |
| --- | --- |

—

veic papildu oficiālās kontroles, lai pārbaudītu, vai operatora veiktās darbības neatbilstības cēloņa novēršanai ir efektīvas. Tas var ietvert tik papildu paraugu ņemšanu, cik uzskata par vajadzīgiem saistībā ar dzīvniekiem vai produktiem no vienas un tās pašas saimniecības vai uzņēmuma.

2.   Ja viens un tas pats operators atkārtoti nepilda noteikumus, kompetentā iestāde veic regulāras papildu oficiālās kontroles, tostarp paraugu ņemšanu un analīzi no attiecīgā operatora dzīvniekiem un produktiem, vismaz sešus mēnešus no dienas, kad konstatēta otrā neatbilstība. Tā arī liek operatoram nodrošināt, ka attiecīgie dzīvnieki un šo dzīvnieku liemeņi, gaļa, subprodukti, blakusprodukti, piens, olas un medus tiek turēti atsevišķi no citiem dzīvniekiem, tie netiek izvesti no izcelsmes saimniecības vai uzņēmuma un netiek nodoti nevienai citai personai bez kompetentās iestādes iepriekšējas atļaujas.

3.   Ja operators neveic visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu kompetentās iestādes rīkojumus saskaņā ar šo pantu, kompetentā iestāde veic pasākumus ar tādu pašu iedarbību uz operatora rēķina.

6. pants

Turpmāki pasākumi saistībā ar nelikumīgu ārstēšanu un aizliegtu vai neatļautu vielu vai produktu glabāšanu

1.   Ja personu, kam nav attiecīgo pilnvaru, īpašumā atklāj Direktīvas 96/22/EK darbības jomā ietilpstošas vielas, aizliegtas vai neatļautas vielas vai produktus, tādējādi radot aizdomas par nelikumīgu ārstēšanu, minētās vielas vai produktus oficiāli aiztur, līdz kompetentā iestāde veic šā panta 2., 3. un 4. punktā paredzētos pasākumus, neskarot produktu turpmāku iznīcināšanu un sankciju iespējamu noteikšanu likumpārkāpējam (-iem).

2.   Ja ir konstatēta nelikumīga ārstēšana vai ja operatoru vai personu, kam nav attiecīgu pilnvaru, īpašumā atklāj Direktīvas 96/22/EK darbības jomā ietilpstošas vielas, aizliegtas vai neatļautas vielas vai produktus, kompetentā iestāde:

| — | nelikumīgi ārstētos dzīvniekus un šādu dzīvnieku liemeņus, gaļu, subproduktus un blakusproduktus, kā arī pienu, olas un medu, kas iegūti no šādiem dzīvniekiem, oficiāli aiztur, kā paredzēts 4. panta 4. punkta b) apakšpunktā, |
| --- | --- |

—

nelikumīgi ārstētos dzīvniekus un šādu dzīvnieku liemeņus, gaļu, subproduktus un blakusproduktus, kā arī pienu, olas un medu, kas iegūti no šādiem dzīvniekiem, oficiāli aiztur, kā paredzēts 4. panta 4. punkta b) apakšpunktā,

| — | ņem paraugus no visām attiecīgajām saimniecības dzīvnieku partijām, |
| --- | --- |

—

ņem paraugus no visām attiecīgajām saimniecības dzīvnieku partijām,

| — | liek operatoram nonāvēt dzīvnieku vai dzīvniekus, kam konstatēta nelikumīga ārstēšana, un likvidēt tos, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1069/2009, |
| --- | --- |

—

liek operatoram nonāvēt dzīvnieku vai dzīvniekus, kam konstatēta nelikumīga ārstēšana, un likvidēt tos, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1069/2009,

| — | deklarē, ka visi liemeņi vai produkti, kam veikta nelikumīga ārstēšana, nav piemēroti lietošanai pārtikā, un liek operatoram tos likvidēt, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

—

deklarē, ka visi liemeņi vai produkti, kam veikta nelikumīga ārstēšana, nav piemēroti lietošanai pārtikā, un liek operatoram tos likvidēt, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1069/2009.

3.   Šā panta 2. punktā:

| — | uzskata, ka visiem dzīvniekiem no partijas vai partijām, no kurām viens vai vairāki dzīvnieki ir tikuši pakļauti nelikumīgai ārstēšanai ar aizliegtām vai neatļautām vielām, ir veikta nelikumīga ārstēšana, izņemot gadījumus, kad pēc operatora pieprasījuma un uz tā rēķina kompetentā iestāde piekrīt veikt visu attiecīgās partijas vai partiju dzīvnieku papildu oficiālās kontroles, lai pārliecinātos, ka attiecībā uz šiem dzīvniekiem nav notikusi nelikumīga ārstēšana, |
| --- | --- |

—

uzskata, ka visiem dzīvniekiem no partijas vai partijām, no kurām viens vai vairāki dzīvnieki ir tikuši pakļauti nelikumīgai ārstēšanai ar aizliegtām vai neatļautām vielām, ir veikta nelikumīga ārstēšana, izņemot gadījumus, kad pēc operatora pieprasījuma un uz tā rēķina kompetentā iestāde piekrīt veikt visu attiecīgās partijas vai partiju dzīvnieku papildu oficiālās kontroles, lai pārliecinātos, ka attiecībā uz šiem dzīvniekiem nav notikusi nelikumīga ārstēšana,

| — | uzskata, ka visiem dzīvniekiem no partijas vai partijām, no kurām viens vai vairāki dzīvnieki ir tikuši pakļauti nelikumīgai ārstēšanai, produktīviem dzīvniekiem lietojot Savienības tiesību aktos atļautas vielas vai veterinārās zāles tādiem mērķiem vai tādos apstākļos, kas nav noteikti minētajos tiesību aktos vai – attiecīgā gadījumā – valsts tiesību aktos, arī ir veikta nelikumīga ārstēšana, izņemot gadījumus, kad pēc operatora pieprasījuma un uz tā rēķina kompetentā iestāde piekrīt veikt attiecīgās partijas vai partiju, attiecībā uz kuru vai kurām ir aizdomas par nelikumīgu ārstēšanu, dzīvnieku papildu oficiālās kontroles, lai pārliecinātos, ka attiecībā uz šiem dzīvniekiem nav notikusi nelikumīga ārstēšana. |
| --- | --- |

—

uzskata, ka visiem dzīvniekiem no partijas vai partijām, no kurām viens vai vairāki dzīvnieki ir tikuši pakļauti nelikumīgai ārstēšanai, produktīviem dzīvniekiem lietojot Savienības tiesību aktos atļautas vielas vai veterinārās zāles tādiem mērķiem vai tādos apstākļos, kas nav noteikti minētajos tiesību aktos vai – attiecīgā gadījumā – valsts tiesību aktos, arī ir veikta nelikumīga ārstēšana, izņemot gadījumus, kad pēc operatora pieprasījuma un uz tā rēķina kompetentā iestāde piekrīt veikt attiecīgās partijas vai partiju, attiecībā uz kuru vai kurām ir aizdomas par nelikumīgu ārstēšanu, dzīvnieku papildu oficiālās kontroles, lai pārliecinātos, ka attiecībā uz šiem dzīvniekiem nav notikusi nelikumīga ārstēšana.

4.   Ja ir konstatēta nelikumīga ārstēšana akvakultūrā, ņem paraugus no visiem attiecīgajiem dīķiem, tīkla aplokiem un sprostiem. Ja ir konstatēta nelikumīga ārstēšana akvakultūrā un ja paraugs, kas ņemts no konkrēta dīķa, tīkla aploka vai sprosta, ir neatbilstīgs, uzskata, ka visi dzīvnieki minētajā dīķī, tīkla aplokā vai sprostā ir nelikumīgi ārstēti.

5.   Kompetentā iestāde veic regulāras papildu oficiālās kontroles vismaz 12 mēnešus no dienas, kad neatbilstība apstiprināta saimniecībā vai saimniecībās, par kurām ir atbildīgs viens un tas pats operators, un dzīvniekiem un precēm, kas pieder attiecīgajai saimniecībai vai saimniecībām.

6.   Saimniecības vai uzņēmumi, kas apgādā attiecīgo saimniecību, kurā konstatēta neatbilstība, kā arī visas saimniecības tajā pašā dzīvnieku un dzīvnieku barības piegādes ķēdē, kurā ir izcelsmes vai izvešanas saimniecība, var tikt pakļautas oficiālai kontrolei, lai noteiktu attiecīgās vielas izcelsmi:

| — | farmakoloģiski aktīvo vielu transportēšanas, izplatīšanas un pārdošanas vai iegādes laikā, |
| --- | --- |

—

farmakoloģiski aktīvo vielu transportēšanas, izplatīšanas un pārdošanas vai iegādes laikā,

| — | jebkurā dzīvnieku barības ražošanas un izplatīšanas ķēdes posmā, |
| --- | --- |

—

jebkurā dzīvnieku barības ražošanas un izplatīšanas ķēdes posmā,

| — | visā dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanas ķēdē. |
| --- | --- |

—

visā dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanas ķēdē.

7.   Ja operators neveic visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu kompetentās iestādes rīkojumus saskaņā ar šo pantu, kompetentā iestāde veic pasākumus ar tādu pašu iedarbību uz operatora rēķina.

7. pants

Prasības attiecībā uz analītiskajām metodēm un paraugu ņemšanu

Visus šajā regulā minētos paraugus ņem un analizē saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625, Komisijas Lēmumu 1998/179/EK (15) un Komisijas Lēmumu 2002/657/EK (16).

15

16

8. pants

Darbības saistībā ar reģistrāciju, atļaujām un oficiālu apstiprināšanu

Ja ir apstiprināta neatļautu vielu vai produktu glabāšana, izmantošana vai ražošana, visas reģistrācijas, atļaujas vai oficiālus apstiprinājuma dokumentus, ko izmanto attiecīgais uzņēmums vai operators, aptur uz kompetentās iestādes noteiktu laika posmu.

Atkārtota pārkāpuma gadījumā kompetentā iestāde atsauc šādus pasākumus. Atsaukšanas gadījumā operatoram ir atkārtoti jāiesniedz pieteikums uz attiecīgo reģistrāciju, atļauju vai oficiālu apstiprinājumu un jāpierāda atbilstība attiecīgajām prasībām šajā sakarā.

9. pants

Administratīva palīdzība

Ja attiecībā uz citas dalībvalsts izcelsmes dzīvniekiem vai dzīvnieku izcelsmes produktiem konstatē neatbilstību, kas minēta 5. un 6. pantā, kompetentā iestāde, kas veic izmeklēšanu, saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 105. un 106. pantu nosūta paziņojumu par konstatēto neatbilstību un, ja nepieciešams, saskaņā ar minētās regulas 104. pantu izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedz administratīvās palīdzības pieprasījumu. Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde piemēro šīs regulas 5. un 6. pantu izcelsmes vai izvešanas saimniecībai vai uzņēmumam.

10. pants

Atsauces

Atsauces uz Direktīvas 96/23/EK 13. pantu, 15. panta 3. punktu, 16. panta 2. punktu, 16. panta 3. punktu, 17. pantu, 18. pantu un 22. līdz 25. pantu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu pielikumā.

11. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2019. gada 14. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīva 96/23/EK, ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2009. gada 22. decembra Regula (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos

4

(OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2006. gada 13. decembra Regula (EK) Nr. 1950/2006, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm, izveido to vielu sarakstu, kuras ir būtiskas zirgu dzimtas dzīvnieku ārstēšanā un kuras dod papildu klīnisko ieguvumu (OV L 367, 22.12.2006., 33. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2009. gada 10. februāra Regula (EK) Nr. 124/2009, ar ko nosaka maksimālos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība (OV L 40, 11.2.2009., 7. lpp.).

7

(8)  Uzskata, ka šo maksimālo līmeņu neievērošana ir tas pats, kas noteikumu neievērošana attiecībā uz veterināro zāļu lietošanu un atliekām.

8

(9)  Padomes 1993. gada 8. februāra Regula (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.).

9

(10)  Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīva 96/22/EK par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu (OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīva 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2019/6 par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK (OV L 4, 7.1.2019., 43. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

14

(15)  Komisijas 1998. gada 23. februāra Lēmums 98/179/EK, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par paraugu oficiālu ņemšanu konkrētu vielu un to atlieku kontrolei dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku produktos, (OV L 65, 5.3.1998., 31. lpp.).

15

(16)  Komisijas 2002. gada 14. augusta Lēmums 2002/657/EK, ar ko īsteno Padomes Direktīvu 96/23/EK par analīzes metožu veiktspēju un rezultātu interpretēšanu (OV L 221, 17.8.2002., 8. lpp.).

16

---

PIELIKUMS

REGULAS 10. PANTĀ MINĒTĀ ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 96/23/EK | Šī regula |
| --- | --- |
| 13. pants | 4. pants |
| 15. panta 3. punkts | 4., 5., 6. un 9. pants |
| 16. panta 2. punkts | 4., 5. un 6. pants |
| 17. pants | 6. pants |
| 18. pants | 5. pants |
| 22. pants | 6. panta 1. punkts |
| 23. panta 1. punkts | 4. panta 4. punkts |
| 23. panta 2., 3., 4. un 5. punkts | 6. pants |
| 24. pants | 3. pants |
| 25. pants | 8. pants |

Direktīva 96/23/EK

Šī regula

13. pants

4. pants

15. panta 3. punkts

4., 5., 6. un 9. pants

16. panta 2. punkts

4., 5. un 6. pants

17. pants

6. pants

18. pants

5. pants

22. pants

6. panta 1. punkts

23. panta 1. punkts

4. panta 4. punkts

23. panta 2., 3., 4. un 5. punkts

6. pants

24. pants

3. pants

25. pants

8. pants

---

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2091

(2019. gada 28. novembris),

ar kuru Īstenošanas regulu (ES) 2015/2197 groza attiecībā uz cieši korelētām valūtām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 354. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu, ka Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2197 (2) pielikumā minētie valūtu pāri arī turpmāk atspoguļo faktisko korelāciju starp attiecīgajām valūtām, ir jāatjaunina cieši korelēto valūtu saraksts. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu, ka Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2197 (2) pielikumā minētie valūtu pāri arī turpmāk atspoguļo faktisko korelāciju starp attiecīgajām valūtām, ir jāatjaunina cieši korelēto valūtu saraksts.

| (2) | Šajā sarakstā 2018. gada 31. marts tiek minēts kā beigu datums, lai aprēķinātu trīs un piecu gadu datu rindas, kuras vajadzīgas, lai novērtētu valūtas pārus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Šajā sarakstā 2018. gada 31. marts tiek minēts kā beigu datums, lai aprēķinātu trīs un piecu gadu datu rindas, kuras vajadzīgas, lai novērtētu valūtas pārus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

| (3) | Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde (EBI). |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde (EBI).

| (4) | Ņemot vērā to, ka nepieciešamie Īstenošanas regulas (ES) 2015/2197 grozījumi neietver nozīmīgas izmaiņas būtiskajos noteikumos, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 15. panta 1. punkta otro daļu EBI nerīkoja atklātu sabiedrisko apspriešanu, uzskatot, ka tā būtu nesamērīga ar attiecīgo īstenošanas tehnisko standartu projekta darbības jomu un ietekmi. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka nepieciešamie Īstenošanas regulas (ES) 2015/2197 grozījumi neietver nozīmīgas izmaiņas būtiskajos noteikumos, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 15. panta 1. punkta otro daļu EBI nerīkoja atklātu sabiedrisko apspriešanu, uzskatot, ka tā būtu nesamērīga ar attiecīgo īstenošanas tehnisko standartu projekta darbības jomu un ietekmi.

| (5) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2015/2197 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2015/2197 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2015/2197 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumā ietverto tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 27. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2197, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz cieši korelētām valūtām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 313, 28.11.2015., 30. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2015/2197 pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

Cieši korelētu valūtu saraksts

1. daļa – attiecībā pret euro (EUR) cieši korelēto valūtu saraksts

Albānijas leks (ALL), Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Šveices franks (CHF), Čehijas krona (CZK), Horvātijas kuna (HRK), Ungārijas forints (HUF), Marokas dirhēms (MAD), Ziemeļmaķedonijas denārs (MKD), Polijas zlots (PLN), Rumānijas leja (RON), Serbijas dinārs (RSD), Zviedrijas krona (SEK).

2. daļa – attiecībā pret Apvienoto Arābu Emirātu dirhēmu (AED) cieši korelēto valūtu saraksts

Ķīnas juaņa renminbi (CNY), Honkongas dolārs (HKD), Izraēlas jaunais šekelis (ILS), Indijas rūpija (INR), Libānas mārciņa (LBP), Marokas dirhēms (MAD), Makao pataka (MOP), Filipīnu peso (PHP), Singapūras dolārs (SGD), Taizemes bāts (THB), Taivānas dolārs (TWD), ASV dolārs (USD).

3. daļa – attiecībā pret Albānijas leku (ALL) cieši korelēto valūtu saraksts

Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Šveices franks (CHF), Čehijas krona (CZK), Dānijas krona (DKK), Horvātijas kuna (HRK), Marokas dirhēms (MAD), Rumānijas leja (RON), Serbijas dinārs (RSD), euro (EUR).

4. daļa – attiecībā pret Bosnijas un Hercegovinas marku (BAM) cieši korelēto valūtu saraksts

Albānijas leks (ALL), Bulgārijas leva (BGN), Šveices franks (CHF), Čehijas krona (CZK), Dānijas krona (DKK), Horvātijas kuna (HRK), Ungārijas forints (HUF), Marokas dirhēms (MAD), Ziemeļmaķedonijas denārs (MKD), Polijas zlots (PLN), Rumānijas leja (RON), Serbijas dinārs (RSD), Zviedrijas krona (SEK), euro (EUR).

5. daļa – attiecībā pret Bulgārijas levu (BGN) cieši korelēto valūtu saraksts

Albānijas leks (ALL), Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Šveices franks (CHF), Čehijas krona (CZK), Dānijas krona (DKK), Horvātijas kuna (HRK), Ungārijas forints (HUF), Marokas dirhēms (MAD), Ziemeļmaķedonijas denārs (MKD), Polijas zlots (PLN), Rumānijas leja (RON), Serbijas dinārs (RSD), Zviedrijas krona (SEK), euro (EUR).

6. daļa – attiecībā pret Šveices franku (CHF) cieši korelēto valūtu saraksts

Albānijas leks (ALL), Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Čehijas krona (CZK), Dānijas krona (DKK), Horvātijas kuna (HRK), Marokas dirhēms (MAD), Rumānijas leja (RON), Serbijas dinārs (RSD), euro (EUR).

7. daļa – attiecībā pret Ķīnas juaņu renminbi (CNY) cieši korelēto valūtu saraksts

Apvienoto Arābu Emirātu dirhēms (AED), Honkongas dolārs (HKD), Izraēlas jaunais šekelis (ILS), Libānas mārciņa (LBP), Makao pataka (MOP), Filipīnu peso (PHP), Singapūras dolārs (SGD), Taizemes bāts (THB), Taivānas dolārs (TWD), ASV dolārs (USD).

8. daļa – attiecībā pret Čehijas kronu (CZK) cieši korelēto valūtu saraksts

Albānijas leks (ALL), Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Šveices franks (CHF), Dānijas krona (DKK), Horvātijas kuna (HRK), Ungārijas forints (HUF), Marokas dirhēms (MAD), Ziemeļmaķedonijas denārs (MKD), Polijas zlots (PLN), Rumānijas leja (RON), Serbijas dinārs (RSD), euro (EUR).

9. daļa – attiecībā pret Dānijas kronu (DKK) cieši korelēto valūtu saraksts

Albānijas leks (ALL), Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Šveices franks (CHF), Čehijas krona (CZK), Horvātijas kuna (HRK), Ungārijas forints (HUF), Marokas dirhēms (MAD), Ziemeļmaķedonijas denārs (MKD), Polijas zlots (PLN), Rumānijas leja (RON), Serbijas dinārs (RSD), Zviedrijas krona (SEK).

10. daļa – attiecībā pret Honkongas dolāru (HKD) cieši korelēto valūtu saraksts

Apvienoto Arābu Emirātu dirhēms (AED), Ķīnas juaņa renminbi (CNY), Izraēlas jaunais šekelis (ILS), Indijas rūpija (INR), Libānas mārciņa (LBP), Marokas dirhēms (MAD), Makao pataka (MOP), Filipīnu peso (PHP), Singapūras dolārs (SGD), Taizemes bāts (THB), Taivānas dolārs (TWD), ASV dolārs (USD).

11. daļa – attiecībā pret Horvātijas kunu (HRK) cieši korelēto valūtu saraksts

Albānijas leks (ALL), Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Šveices franks (CHF), Čehijas krona (CZK), Dānijas krona (DKK), Ungārijas forints (HUF), Marokas dirhēms (MAD), Ziemeļmaķedonijas denārs (MKD), Rumānijas leja (RON), Serbijas dinārs (RSD), euro (EUR).

12. daļa – attiecībā pret Ungārijas forintu (HUF) cieši korelēto valūtu saraksts

Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Čehijas krona (CZK), Dānijas krona (DKK), Horvātijas kuna (HRK), Marokas dirhēms (MAD), Polijas zlots (PLN), Rumānijas leja (RON), Serbijas dinārs (RSD), euro (EUR).

13. daļa – attiecībā pret Izraēlas jauno šekeli (ILS) cieši korelēto valūtu saraksts

Apvienoto Arābu Emirātu dirhēms (AED), Ķīnas juaņa renminbi (CNY), Honkongas dolārs (HKD), Libānas mārciņa (LBP), Marokas dirhēms (MAD), Makao pataka (MOP), Filipīnu peso (PHP), Singapūras dolārs (SGD), Taizemes bāts (THB), ASV dolārs (USD).

14. daļa – attiecībā pret Indijas rūpiju (INR) cieši korelēto valūtu saraksts

Apvienoto Arābu Emirātu dirhēms (AED), Honkongas dolārs (HKD), Makao pataka (MOP), Filipīnu peso (PHP), Taizemes bāts (THB), ASV dolārs (USD).

15. daļa – attiecībā pret Dienvidkorejas vonu (KRW) cieši korelēto valūtu saraksts

Singapūras dolārs (SGD).

16. daļa – attiecībā pret Libānas mārciņu (LBP) cieši korelēto valūtu saraksts

Apvienoto Arābu Emirātu dirhēms (AED), Ķīnas juaņa renminbi (CNY), Honkongas dolārs (HKD), Izraēlas jaunais šekelis (ILS), Makao pataka (MOP), Filipīnu peso (PHP), Singapūras dolārs (SGD), Taizemes bāts (THB), Taivānas dolārs (TWD), ASV dolārs (USD).

17. daļa – attiecībā pret Marokas dirhēmu (MAD) cieši korelēto valūtu saraksts

Apvienoto Arābu Emirātu dirhēms (AED), Albānijas leks (ALL), Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Šveices franks (CHF), Čehijas krona (CZK), Dānijas krona (DKK), Honkongas dolārs (HKD), Horvātijas kuna (HRK), Ungārijas forints (HUF), Izraēlas jaunais šekelis (ILS), Ziemeļmaķedonijas denārs (MKD), Makao pataka (MOP), Filipīnu peso (PHP), Rumānijas leja (RON), Serbijas dinārs (RSD), Singapūras dolārs (SGD), Taizemes bāts (THB), ASV dolārs (USD), euro (EUR).

18. daļa – attiecībā pret Ziemeļmaķedonijas denāru (MKD) cieši korelēto valūtu saraksts

Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Čehijas krona (CZK), Dānijas krona (DKK), Horvātijas kuna (HRK), Marokas dirhēms (MAD), Rumānijas leja (RON), Serbijas dinārs (RSD), euro (EUR).

19. daļa – attiecībā pret Makao pataku (MOP) cieši korelēto valūtu saraksts

Apvienoto Arābu Emirātu dirhēms (AED), Ķīnas juaņa renminbi (CNY), Honkongas dolārs (HKD), Izraēlas jaunais šekelis (ILS), Indijas rūpija (INR), Libānas mārciņa (LBP), Marokas dirhēms (MAD), Filipīnu peso (PHP), Singapūras dolārs (SGD), Taizemes bāts (THB), Taivānas dolārs (TWD), ASV dolārs (USD).

20. daļa – attiecībā pret Filipīnu peso (PHP) cieši korelēto valūtu saraksts

Apvienoto Arābu Emirātu dirhēms (AED), Ķīnas juaņa renminbi (CNY), Honkongas dolārs (HKD), Izraēlas jaunais šekelis (ILS), Indijas rūpija (INR), Libānas mārciņa (LBP), Marokas dirhēms (MAD), Makao pataka (MOP), Singapūras dolārs (SGD), Taizemes bāts (THB), Taivānas dolārs (TWD), ASV dolārs (USD).

21. daļa – attiecībā pret Polijas zlotu (PLN) cieši korelēto valūtu saraksts

Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Čehijas krona (CZK), Dānijas krona (DKK), Ungārijas forints (HUF), euro (EUR).

22. daļa – attiecībā pret Rumānijas leju (RON) cieši korelēto valūtu saraksts

Albānijas leks (ALL), Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Šveices franks (CHF), Čehijas krona (CZK), Dānijas krona (DKK), Horvātijas kuna (HRK), Ungārijas forints (HUF), Marokas dirhēms (MAD), Ziemeļmaķedonijas denārs (MKD), Serbijas dinārs (RSD), euro (EUR).

23. daļa – attiecībā pret Serbijas dināru (RSD) cieši korelēto valūtu saraksts

Albānijas leks (ALL), Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Šveices franks (CHF), Čehijas krona (CZK), Dānijas krona (DKK), Horvātijas kuna (HRK), Ungārijas forints (HUF), Marokas dirhēms (MAD), Ziemeļmaķedonijas denārs (MKD), Rumānijas leja (RON), euro (EUR).

24. daļa – attiecībā pret Zviedrijas kronu (SEK) cieši korelēto valūtu saraksts

Bosnijas un Hercegovinas marka (BAM), Bulgārijas leva (BGN), Dānijas krona (DKK), euro (EUR).

25. daļa – attiecībā pret Singapūras dolāru (SGD) cieši korelēto valūtu saraksts

Apvienoto Arābu Emirātu dirhēms (AED), Ķīnas juaņa renminbi (CNY), Honkongas dolārs (HKD), Izraēlas jaunais šekelis (ILS), Dienvidkorejas vona (KRW), Libānas mārciņa (LBP), Marokas dirhēms (MAD), Makao pataka (MOP), Filipīnu peso (PHP), Taizemes bāts (THB), Taivānas dolārs (TWD), ASV dolārs (USD).

26. daļa – attiecībā pret Taizemes bātu (THB) cieši korelēto valūtu saraksts

Apvienoto Arābu Emirātu dirhēms (AED), Ķīnas juaņa renminbi (CNY), Honkongas dolārs (HKD), Izraēlas jaunais šekelis (ILS), Indijas rūpija (INR), Libānas mārciņa (LBP), Marokas dirhēms (MAD), Makao pataka (MOP), Filipīnu peso (PHP), Singapūras dolārs (SGD), Taivānas dolārs (TWD), ASV dolārs (USD).

27. daļa – attiecībā pret Taivānas dolāru (TWD) cieši korelēto valūtu saraksts

Apvienoto Arābu Emirātu dirhēms (AED), Ķīnas juaņa renminbi (CNY), Honkongas dolārs (HKD), Libānas mārciņa (LBP), Makao pataka (MOP), Filipīnu peso (PHP), Singapūras dolārs (SGD), Taizemes bāts (THB), ASV dolārs (USD).

28. daļa – attiecībā pret ASV dolāru (USD) cieši korelēto valūtu saraksts

Apvienoto Arābu Emirātu dirhēms (AED), Ķīnas juaņa renminbi (CNY), Honkongas dolārs (HKD), Izraēlas jaunais šekelis (ILS), Indijas rūpija (INR), Libānas mārciņa (LBP), Marokas dirhēms (MAD), Makao pataka (MOP), Filipīnu peso (PHP), Singapūras dolārs (SGD), Taizemes bāts (THB), Taivānas dolārs (TWD).

---

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2092

(2019. gada 28. novembris),

ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. pantu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz pamatregulas 10. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2018. gada 6. decembrī sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Eiropas Savienībā (“Savienība”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz pamatregulas 10. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2018. gada 6. decembrī sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Eiropas Savienībā (“Savienība”).

| (2) | Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (3) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2018. gada 22. oktobrī Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“sūdzības iesniedzējs” jeb “EBP”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo 32 % no kopējās produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2018. gada 22. oktobrī Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“sūdzības iesniedzējs” jeb “EBP”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo 32 % no kopējās produkcijas Savienībā.

1.2.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (4) | Komisija 2019. gada 14. augustā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/1344 (3) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu kompensācijas maksājumus Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2019. gada 14. augustā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/1344 (3) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu kompensācijas maksājumus Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam Savienībā.

3

| (5) | Kā norādīts pagaidu regulas 13. apsvērumā, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. oktobra līdz 2018. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas laikposms” jeb “IL”) un kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas laikposma beigām (“attiecīgais laikposms”). |
| --- | --- |

(5)

Kā norādīts pagaidu regulas 13. apsvērumā, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. oktobra līdz 2018. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas laikposms” jeb “IL”) un kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas laikposma beigām (“attiecīgais laikposms”).

1.3.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (6) | Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika noteikti pagaidu kompensācijas maksājumi (“pagaidu informācijas izpaušana”), EBP, Indonēzijas valdība (“IV”) un visi četri Indonēzijas ražotāji eksportētāji iesniedza rakstisku informāciju, kurā darīja zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika noteikti pagaidu kompensācijas maksājumi (“pagaidu informācijas izpaušana”), EBP, Indonēzijas valdība (“IV”) un visi četri Indonēzijas ražotāji eksportētāji iesniedza rakstisku informāciju, kurā darīja zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem.

| (7) | Personām, kas to lūdza, tika sniegta iespēja tikt uzklausītām. Notika EBP, IV un visu četru Indonēzijas ražotāju eksportētāju uzklausīšana. |
| --- | --- |

(7)

Personām, kas to lūdza, tika sniegta iespēja tikt uzklausītām. Notika EBP, IV un visu četru Indonēzijas ražotāju eksportētāju uzklausīšana.

| (8) | Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un iztirzāja tās, kā sīki izklāstīts šajā regulā. |
| --- | --- |

(8)

Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un iztirzāja tās, kā sīki izklāstīts šajā regulā.

| (9) | Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgu kompensācijas maksājumu Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam Savienībā (“galīgās informācijas izpaušana”). |
| --- | --- |

(9)

Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgu kompensācijas maksājumu Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam Savienībā (“galīgās informācijas izpaušana”).

| (10) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EBP, IV un trīs no četriem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem iesniedza rakstisku informāciju, darot zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Komisija ir konstatējusi, ka IV un divu ražotāju eksportētāju iesniegtā informācija būtībā ir viena un tā pati, un šajā regulā minētās piezīmes par galīgās informācijas izpaušanu ir izklāstītas kopsavilkuma veidā kā IV piezīmes. |
| --- | --- |

(10)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EBP, IV un trīs no četriem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem iesniedza rakstisku informāciju, darot zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Komisija ir konstatējusi, ka IV un divu ražotāju eksportētāju iesniegtā informācija būtībā ir viena un tā pati, un šajā regulā minētās piezīmes par galīgās informācijas izpaušanu ir izklāstītas kopsavilkuma veidā kā IV piezīmes.

| (11) | Personām, kas to lūdza, tika sniegta iespēja tikt uzklausītām. Pēc galīgās informācijas izpaušanas notika EBP, IV un divu Indonēzijas ražotāju eksportētāju no četriem uzklausīšana. |
| --- | --- |

(11)

Personām, kas to lūdza, tika sniegta iespēja tikt uzklausītām. Pēc galīgās informācijas izpaušanas notika EBP, IV un divu Indonēzijas ražotāju eksportētāju no četriem uzklausīšana.

| (12) | IV un divi no ražotājiem eksportētājiem savās piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu norāda, ka nav ievērotas to tiesības uz aizstāvību, jo īpaši attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķiniem un aprēķinos izmantoto Savienības ražošanas nozares ražojumu kontroles numuru (“RKN”), Savienības ražošanas nozares maisījumos izmantoto izejvielu un Savienības ražošanas nozares pārdotās produkcijas zemākās filtrējamības temperatūras izpaušanu ieinteresētajām personām (“CFPP”) (4). |
| --- | --- |

(12)

IV un divi no ražotājiem eksportētājiem savās piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu norāda, ka nav ievērotas to tiesības uz aizstāvību, jo īpaši attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķiniem un aprēķinos izmantoto Savienības ražošanas nozares ražojumu kontroles numuru (“RKN”), Savienības ražošanas nozares maisījumos izmantoto izejvielu un Savienības ražošanas nozares pārdotās produkcijas zemākās filtrējamības temperatūras izpaušanu ieinteresētajām personām (“CFPP”) (4).

CFPP

4

| (13) | IV un divi no četriem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem pieprasīja uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, un uzklausīšana notika 2019. gada 14. oktobrī. |
| --- | --- |

(13)

IV un divi no četriem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem pieprasīja uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, un uzklausīšana notika 2019. gada 14. oktobrī.

| (14) | Visi šie punkti jau bija aplūkoti galīgajā izpaustajā informācijā un uzklausīšanā, kas notika pēc galīgās izpaustās informācijas nosūtīšanas, tika izskaidroti Indonēzijas valdībai. |
| --- | --- |

(14)

Visi šie punkti jau bija aplūkoti galīgajā izpaustajā informācijā un uzklausīšanā, kas notika pēc galīgās izpaustās informācijas nosūtīšanas, tika izskaidroti Indonēzijas valdībai.

| (15) | Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes pēc galīgās informācijas izpaušanas un izskatīja tās, kā sīki izklāstīts šajā regulā. |
| --- | --- |

(15)

Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes pēc galīgās informācijas izpaušanas un izskatīja tās, kā sīki izklāstīts šajā regulā.

1.4.   Izmeklēšanas laikposms un attiecīgais laikposms

Izmeklēšanas laikposms un attiecīgais laikposms

| (16) | Tā kā piezīmes par izmeklēšanas laikposmu un attiecīgo laikposmu nav saņemtas, tad tiek apstiprināts pagaidu regulas 13. apsvērums. |
| --- | --- |

(16)

Tā kā piezīmes par izmeklēšanas laikposmu un attiecīgo laikposmu nav saņemtas, tad tiek apstiprināts pagaidu regulas 13. apsvērums.

2.   ATTIECĪGAIS IZSTRĀDĀJUMS UN LĪDZĪGAIS IZSTRĀDĀJUMS

ATTIECĪGAIS IZSTRĀDĀJUMS UN LĪDZĪGAIS IZSTRĀDĀJUMS

2.1.   Apgalvojumi par izstrādājuma tvērumu

Apgalvojumi par izstrādājuma tvērumu

| (17) | Pēc pagaidu regulas publicēšanas Wilmar grupa (“Wilmar”), kas ir viens no ražotājiem eksportētājiem Indonēzijā, izteica apgalvojumu, ka tās frakcionēto metilesteru eksports nebūtu jāuzskata par attiecīgā izstrādājuma eksportu. Wilmar norāda, ka minētais apgalvojums ir izteikts noteiktajā termiņā, jo ir ietverts atlases veidlapas I pielikumā. |
| --- | --- |

(17)

Pēc pagaidu regulas publicēšanas Wilmar grupa (“Wilmar”), kas ir viens no ražotājiem eksportētājiem Indonēzijā, izteica apgalvojumu, ka tās frakcionēto metilesteru eksports nebūtu jāuzskata par attiecīgā izstrādājuma eksportu. Wilmar norāda, ka minētais apgalvojums ir izteikts noteiktajā termiņā, jo ir ietverts atlases veidlapas I pielikumā.

Wilmar

Wilmar

Wilmar

| (18) | Tomēr apgalvojums netika iesniegts atsevišķi, tāpēc pārējās ieinteresētās personas to nebija ņēmušas vērā līdz laikam, kad tika saņemtas piezīmes par pagaidu regulu. |
| --- | --- |

(18)

Tomēr apgalvojums netika iesniegts atsevišķi, tāpēc pārējās ieinteresētās personas to nebija ņēmušas vērā līdz laikam, kad tika saņemtas piezīmes par pagaidu regulu.

| (19) | Komisija norāda, ka tāds pats apgalvojums, pamatojoties uz to pašu informāciju, tika izteikts iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā, kas attiecās uz biodīzeļdegvielas importu no Indonēzijas, ko veica tas pats ražotājs eksportētājs, un tas tika noraidīts gan pagaidu regulā (5), gan galīgajā regulā (6) (“sākotnējā izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(19)

Komisija norāda, ka tāds pats apgalvojums, pamatojoties uz to pašu informāciju, tika izteikts iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā, kas attiecās uz biodīzeļdegvielas importu no Indonēzijas, ko veica tas pats ražotājs eksportētājs, un tas tika noraidīts gan pagaidu regulā (5), gan galīgajā regulā (6) (“sākotnējā izmeklēšana”).

5

6

| (20) | Šajā izmeklēšanā Komisija atkārtoti noraida izstrādājuma izslēgšanas pieprasījumu to pašu triju iemeslu dēļ, kuri izklāstīti iepriekšējā antidempinga regulā un ir izklāstīti arī tālāk šajā regulā. |
| --- | --- |

(20)

Šajā izmeklēšanā Komisija atkārtoti noraida izstrādājuma izslēgšanas pieprasījumu to pašu triju iemeslu dēļ, kuri izklāstīti iepriekšējā antidempinga regulā un ir izklāstīti arī tālāk šajā regulā.

| (21) | Pirmkārt, frakcionētie metilesteri ir taukskābju metilesteri, un tos var izmantot biodīzeļdegvielai. Šajā ziņā biodīzeļdegvielu, kas deklarēta citiem lietojumiem, nevis degvielai, vienādu fizikālo un tehnisko īpašību dēļ var izmantot degvielai. |
| --- | --- |

(21)

Pirmkārt, frakcionētie metilesteri ir taukskābju metilesteri, un tos var izmantot biodīzeļdegvielai. Šajā ziņā biodīzeļdegvielu, kas deklarēta citiem lietojumiem, nevis degvielai, vienādu fizikālo un tehnisko īpašību dēļ var izmantot degvielai.

| (22) | Otrkārt, neveicot ķīmisku analīzi importēšanas vietā, ir grūti atšķirt vienu taukskābju metilesteri no cita. |
| --- | --- |

(22)

Otrkārt, neveicot ķīmisku analīzi importēšanas vietā, ir grūti atšķirt vienu taukskābju metilesteri no cita.

| (23) | Treškārt, kaut arī frakcionētie metilesteri neatbilst Eiropas standartam (EN 14214), tos var sajaukt ar citām biodīzeļdegvielām, lai iegūtu maisījumu, kas atbilst standartam. |
| --- | --- |

(23)

Treškārt, kaut arī frakcionētie metilesteri neatbilst Eiropas standartam (EN 14214), tos var sajaukt ar citām biodīzeļdegvielām, lai iegūtu maisījumu, kas atbilst standartam.

| (24) | Wilmar pieprasīja arī, lai Komisija apstiprina, ka frakcionētajiem metilesteriem principā var piemērot galapatēriņa muitas procedūru, ja piešķirts atbrīvojums no nodokļiem, ar noteikumu, ka uzņēmums var pierādīt valsts muitas dienestam, ka frakcionētā metilestera galapatēriņš nav degviela. |
| --- | --- |

(24)

Wilmar pieprasīja arī, lai Komisija apstiprina, ka frakcionētajiem metilesteriem principā var piemērot galapatēriņa muitas procedūru, ja piešķirts atbrīvojums no nodokļiem, ar noteikumu, ka uzņēmums var pierādīt valsts muitas dienestam, ka frakcionētā metilestera galapatēriņš nav degviela.

Wilmar

| (25) | Komisija norāda, ka nodokļu piemērošanas apturēšana, uz kuru attiecas galapatēriņa muitas uzraudzība, ir piešķirta daļai frakcionēto metilesteru importa, kā izklāstīts Padomes Regulā (ES) 2018/2069 (7). Tomēr minētais atvieglojums attiecas tikai uz kopējā muitas tarifa autonomajiem nodokļiem un neskar kompensācijas maksājumu piemērošanu. Attiecīgi Komisija noraida galapatēriņa procedūras pieprasījumu, ciktāl tas attiecas uz kompensācijas maksājumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(25)

Komisija norāda, ka nodokļu piemērošanas apturēšana, uz kuru attiecas galapatēriņa muitas uzraudzība, ir piešķirta daļai frakcionēto metilesteru importa, kā izklāstīts Padomes Regulā (ES) 2018/2069 (7). Tomēr minētais atvieglojums attiecas tikai uz kopējā muitas tarifa autonomajiem nodokļiem un neskar kompensācijas maksājumu piemērošanu. Attiecīgi Komisija noraida galapatēriņa procedūras pieprasījumu, ciktāl tas attiecas uz kompensācijas maksājumu piemērošanu.

7

| (26) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoti pieprasīja galapatēriņa procedūru attiecībā uz kompensācijas maksājumiem par tā veikto frakcionēto metilesteru eksportu. Nav iesniegta jauna informācija un nav norādīti iemesli, kādēļ būtu jāpaplašina galapatēriņa procedūra, piešķirot atvieglojumu attiecībā uz kompensācijas maksājumiem, tāpēc šis pieprasījums tiek noraidīts. Komisija uzskata, ka nav pamatotu iemeslu, lai frakcionētos metilesterus izslēgtu no izstrādājuma tvēruma. Tas vien, ka Wilmar var izmantot frakcionētos metilesterus citiem mērķiem, nevis par degvielu, nenozīmē, ka šāds izstrādājuma veids ir jāizslēdz no šīs izmeklēšanas tvēruma. |
| --- | --- |

(26)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoti pieprasīja galapatēriņa procedūru attiecībā uz kompensācijas maksājumiem par tā veikto frakcionēto metilesteru eksportu. Nav iesniegta jauna informācija un nav norādīti iemesli, kādēļ būtu jāpaplašina galapatēriņa procedūra, piešķirot atvieglojumu attiecībā uz kompensācijas maksājumiem, tāpēc šis pieprasījums tiek noraidīts. Komisija uzskata, ka nav pamatotu iemeslu, lai frakcionētos metilesterus izslēgtu no izstrādājuma tvēruma. Tas vien, ka Wilmar var izmantot frakcionētos metilesterus citiem mērķiem, nevis par degvielu, nenozīmē, ka šāds izstrādājuma veids ir jāizslēdz no šīs izmeklēšanas tvēruma.

Wilmar

Wilmar

| (27) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par izstrādājuma tvērumu, Komisija apstiprina pagaidu regulas 31.–37. apsvērumā izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par izstrādājuma tvērumu, Komisija apstiprina pagaidu regulas 31.–37. apsvērumā izklāstītos secinājumus.

3.   SUBSIDĒŠANA

SUBSIDĒŠANA

3.1.   Valdības atbalsts biodīzeļdegvielas nozarei naudas līdzekļu tiešas nodošanas veidā ar Eļļas palmu audzēšanas fonda starpniecību

Valdības atbalsts biodīzeļdegvielas nozarei naudas līdzekļu tiešas nodošanas veidā ar Eļļas palmu audzēšanas fonda starpniecību

3.1.1.   Finansiāls ieguldījums

Finansiāls ieguldījums

| (28) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi finansiāla ieguldījuma esību par labu ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(28)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi finansiāla ieguldījuma esību par labu ražotājiem eksportētājiem.

| (29) | IV, kā arī visi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Eļļas palmu audzēšanas fonds (“OPPF”) tiek finansēts vienīgi no izvedmuitas (eksporta) nodevām, ko iekasē par neapstrādātu palmu eļļu (“NPE”) un atvasinātajiem produktiem, un lielu daļu finansē biodīzeļdegvielas ražotāji paši. IV apgalvo arī, ka ražotāji eksportētāji pirms preču eksportēšanas eksporta nodevu tieši iemaksā Eļļas palmu audzēšanas fondam. IV norādīja, ka netiek izmantoti līdzekļi no valsts vispārējā budžeta un tādēļ finansiāla ieguldījuma nav. |
| --- | --- |

(29)

IV, kā arī visi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Eļļas palmu audzēšanas fonds (“OPPF”) tiek finansēts vienīgi no izvedmuitas (eksporta) nodevām, ko iekasē par neapstrādātu palmu eļļu (“NPE”) un atvasinātajiem produktiem, un lielu daļu finansē biodīzeļdegvielas ražotāji paši. IV apgalvo arī, ka ražotāji eksportētāji pirms preču eksportēšanas eksporta nodevu tieši iemaksā Eļļas palmu audzēšanas fondam. IV norādīja, ka netiek izmantoti līdzekļi no valsts vispārējā budžeta un tādēļ finansiāla ieguldījuma nav.

OPPF

| (30) | Šajā ziņā Komisija atkārto to, kas norādīts pagaidu regulas 56.–61. apsvērumā, proti, ka Eļļas palmu audzēšanas fonda pārvaldības aģentūra (“pārvaldības aģentūra”) rīkojas kā valsts iestāde nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un saskaņā ar attiecīgo PTO judikatūru. Tāpēc pārvaldības aģentūras izmantotie līdzekļi ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(30)

Šajā ziņā Komisija atkārto to, kas norādīts pagaidu regulas 56.–61. apsvērumā, proti, ka Eļļas palmu audzēšanas fonda pārvaldības aģentūra (“pārvaldības aģentūra”) rīkojas kā valsts iestāde nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un saskaņā ar attiecīgo PTO judikatūru. Tāpēc pārvaldības aģentūras izmantotie līdzekļi ir valsts līdzekļi.

| (31) | Turklāt pārbaudes apmeklējumā IV telpās Komisija vēlējās iegūt un pārbaudīt pierādījumus, kas pamatotu IV apgalvojumu, ka OPPF līdzekļi nav valsts budžeta līdzekļi. Tomēr IV nespēja iesniegt šādus pierādījumus. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt pārbaudes apmeklējumā IV telpās Komisija vēlējās iegūt un pārbaudīt pierādījumus, kas pamatotu IV apgalvojumu, ka OPPF līdzekļi nav valsts budžeta līdzekļi. Tomēr IV nespēja iesniegt šādus pierādījumus.

OPPF

| (32) | Toties IV iesniedza pierādījumus, kas apliecina, ka ražotāji eksportētāji pirms preču eksportēšanas patiešām maksā eksporta nodevu. Tomēr tā nevarēja sniegt norādes, kas apliecinātu, ka šie maksājumi tiek veikti īpašā OPPF kontā, kurš būtu nodalīts no valsts vispārējā budžeta, tādējādi nepieļaujot to, ka maksājumi, ko iekasē no eksporta nodevām par NPE un atvasinātajiem produktiem, tiek ieskaitīti valsts vispārējā budžetā un tiek izmantoti citām vajadzībām, ko IV uzskatītu par piemērotām. Turklāt nav arī norāžu, ka OPPF būtu atsevišķi konti, kuros iekasē izvedmuitas nodevas par biodīzeļdegvielu un par citiem izstrādājumiem (arī NPE). Tas nozīmē, ka līdzekļu pieejamība pārvaldības aģentūrai nav atkarīga no tā, vai biodīzeļdegvielas ražotāji eksportētāji vispirms ir samaksājuši nodevu, jo IV var būt jau iekasējusi valsts ieņēmumus, piemērojot eksporta nodevas par citiem izstrādājumiem. Tā kā nav citu pierādījumu par pretējo, Komisija apstiprina pagaidu regulas 64. apsvērumā izdarītos konstatējumus. |
| --- | --- |

(32)

Toties IV iesniedza pierādījumus, kas apliecina, ka ražotāji eksportētāji pirms preču eksportēšanas patiešām maksā eksporta nodevu. Tomēr tā nevarēja sniegt norādes, kas apliecinātu, ka šie maksājumi tiek veikti īpašā OPPF kontā, kurš būtu nodalīts no valsts vispārējā budžeta, tādējādi nepieļaujot to, ka maksājumi, ko iekasē no eksporta nodevām par NPE un atvasinātajiem produktiem, tiek ieskaitīti valsts vispārējā budžetā un tiek izmantoti citām vajadzībām, ko IV uzskatītu par piemērotām. Turklāt nav arī norāžu, ka OPPF būtu atsevišķi konti, kuros iekasē izvedmuitas nodevas par biodīzeļdegvielu un par citiem izstrādājumiem (arī NPE). Tas nozīmē, ka līdzekļu pieejamība pārvaldības aģentūrai nav atkarīga no tā, vai biodīzeļdegvielas ražotāji eksportētāji vispirms ir samaksājuši nodevu, jo IV var būt jau iekasējusi valsts ieņēmumus, piemērojot eksporta nodevas par citiem izstrādājumiem. Tā kā nav citu pierādījumu par pretējo, Komisija apstiprina pagaidu regulas 64. apsvērumā izdarītos konstatējumus.

OPPF

OPPF

| (33) | Komisija ir konstatējusi arī, ka ne IV, ne kāds no ražotājiem eksportētājiem nav apstrīdējis to, ka OPPF tiek uzskatīts par valsts iestādi. Tādējādi un ņemot vērā, ka IV nav sniegusi pārliecinošus pierādījumus par pretējo, OPPF pieejamie līdzekļi tiek uzskatīti par valsts līdzekļiem, tātad par iegūtiem no valdības resursiem (piemēram, obligātā ievedmuitas nodeva). |
| --- | --- |

(33)

Komisija ir konstatējusi arī, ka ne IV, ne kāds no ražotājiem eksportētājiem nav apstrīdējis to, ka OPPF tiek uzskatīts par valsts iestādi. Tādējādi un ņemot vērā, ka IV nav sniegusi pārliecinošus pierādījumus par pretējo, OPPF pieejamie līdzekļi tiek uzskatīti par valsts līdzekļiem, tātad par iegūtiem no valdības resursiem (piemēram, obligātā ievedmuitas nodeva).

OPPF

OPPF

| (34) | IV un visi ražotāji eksportētāji apgalvoja arī, ka Komisija ir kļūdījusies, OPPF maksājumus analizējot nošķirti, nevis kā daļu no maksājuma, ko veic IV, pērkot biodīzeļdegvielu. Tāpat IV un visi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija kļūdīgi raksturojusi šo shēmu kā dotāciju, jo tā būtu uzskatāma, lielākais, par valdības veiktu preču iepirkšanu par neatbilstoši augstu atlīdzību. |
| --- | --- |

(34)

IV un visi ražotāji eksportētāji apgalvoja arī, ka Komisija ir kļūdījusies, OPPF maksājumus analizējot nošķirti, nevis kā daļu no maksājuma, ko veic IV, pērkot biodīzeļdegvielu. Tāpat IV un visi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija kļūdīgi raksturojusi šo shēmu kā dotāciju, jo tā būtu uzskatāma, lielākais, par valdības veiktu preču iepirkšanu par neatbilstoši augstu atlīdzību.

OPPF

| (35) | Tālāk izklāstīto iemeslu dēļ Komisija noraida apgalvojumu, ka tā OPPF veiktos maksājumus ir izvērtējusi nošķirti un ka attiecīgā programma būtu jāuzskata par preču (biodīzeļdegvielas) iepirkšanu, ko veic IV. |
| --- | --- |

(35)

Tālāk izklāstīto iemeslu dēļ Komisija noraida apgalvojumu, ka tā OPPF veiktos maksājumus ir izvērtējusi nošķirti un ka attiecīgā programma būtu jāuzskata par preču (biodīzeļdegvielas) iepirkšanu, ko veic IV.

OPPF

| (36) | Komisija ir konstatējusi, ka IV nepērk biodīzeļdegvielu – to dara izraudzīti maisījumu ražotāji (Pertamina un AKR). Indonēzijas valdībai nav ar OPPF starpniecību noslēgtu līgumisku pirkuma attiecību ar biodīzeļdegvielas ražotājiem, un tā neko nesaņem apmaiņā pret naudu, ko tā izmaksā biodīzeļdegvielas ražotājiem. To, ka Indonēzijas valdībai būtu līgumiskas attiecības ar biodīzeļdegvielas ražotājiem, izmeklēšanas laikā nav arī apgalvojusi neviena no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(36)

Komisija ir konstatējusi, ka IV nepērk biodīzeļdegvielu – to dara izraudzīti maisījumu ražotāji (Pertamina un AKR). Indonēzijas valdībai nav ar OPPF starpniecību noslēgtu līgumisku pirkuma attiecību ar biodīzeļdegvielas ražotājiem, un tā neko nesaņem apmaiņā pret naudu, ko tā izmaksā biodīzeļdegvielas ražotājiem. To, ka Indonēzijas valdībai būtu līgumiskas attiecības ar biodīzeļdegvielas ražotājiem, izmeklēšanas laikā nav arī apgalvojusi neviena no ieinteresētajām personām.

Pertamina

AKR

OPPF

| (37) | Piemērojamie tiesību akti pilnvaro biodīzeļdegvielas piegādātājus, kas vēlas piedalīties programmā, piegādāt palmu metilesteri (“PME”) naftas degvielas vienībām (sk. pagaidu regulas 45. un 46. apsvērumu) Pertamina vai AKR, kas pēc tam to sajauc ar minerālo dīzeļdegvielu, lai iegūtu dīzeļdegvielu B20. Piemērojamie tiesību akti biodīzeļdegvielas ražotājiem, kas piedalās šajā programmā, piešķir tiesības saņemt a) maksājumu par biodīzeļdegvielu no maisījumu ražotājiem un b) papildu naudas līdzekļus no OPPF. Biodīzeļdegvielas ražotājiem nav līgumisku pienākumu pret IV vai OPPF, izņemot pienākumu īstenot pilnvarojumu, kas saņemts saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un par ko tie saņem kompensāciju. Tāpēc, nepastāvot savstarpējam līgumiskam pienākumam, uz OPPF izmaksātajiem naudas līdzekļiem neattiecas līgums par atlīdzību (piemēram, biodīzeļdegvielas iepirkšana, ko veic valdība, par to samaksājot cenu). Vienkāršoti izsakoties, IV pilnvaro katru biodīzeļdegvielas ražotāju, kas piedalās programmā, pārdot noteiktus biodīzeļdegvielas daudzumus naftas degvielas vienībām Pertamina vai AKR par noteiktu cenu (minerālās dīzeļdegvielas atsauces cenu) un IV nodrošina papildu līdzekļus tieši biodīzeļdegvielas ražotājiem. Programmas mērķis un konteksts ir stimulēt biodīzeļdegvielas izmantošanu iekšzemes tirgū, taču IV biodīzeļdegvielu nepērk tieši, un pēc tam to izmanto valdības vajadzībām vai pārdod tālāk tirgū. IV toties atbalsta biodīzeļdegvielas pārdošanu, nodrošinot papildu līdzekļus biodīzeļdegvielas ražotājiem arī darījumos, kuros iesaistīti privāti uzņēmēji (piemēram, AKR). Ne IV, ne ražotāji eksportētāji nav snieguši pierādījumus, ka Pertamina un AKR šajā ziņā būtu valsts iestādes. Tie ir uzņēmēji, kas brīvprātīgi piedalās šajā programmā. |
| --- | --- |

(37)

Piemērojamie tiesību akti pilnvaro biodīzeļdegvielas piegādātājus, kas vēlas piedalīties programmā, piegādāt palmu metilesteri (“PME”) naftas degvielas vienībām (sk. pagaidu regulas 45. un 46. apsvērumu) Pertamina vai AKR, kas pēc tam to sajauc ar minerālo dīzeļdegvielu, lai iegūtu dīzeļdegvielu B20. Piemērojamie tiesību akti biodīzeļdegvielas ražotājiem, kas piedalās šajā programmā, piešķir tiesības saņemt a) maksājumu par biodīzeļdegvielu no maisījumu ražotājiem un b) papildu naudas līdzekļus no OPPF. Biodīzeļdegvielas ražotājiem nav līgumisku pienākumu pret IV vai OPPF, izņemot pienākumu īstenot pilnvarojumu, kas saņemts saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un par ko tie saņem kompensāciju. Tāpēc, nepastāvot savstarpējam līgumiskam pienākumam, uz OPPF izmaksātajiem naudas līdzekļiem neattiecas līgums par atlīdzību (piemēram, biodīzeļdegvielas iepirkšana, ko veic valdība, par to samaksājot cenu). Vienkāršoti izsakoties, IV pilnvaro katru biodīzeļdegvielas ražotāju, kas piedalās programmā, pārdot noteiktus biodīzeļdegvielas daudzumus naftas degvielas vienībām Pertamina vai AKR par noteiktu cenu (minerālās dīzeļdegvielas atsauces cenu) un IV nodrošina papildu līdzekļus tieši biodīzeļdegvielas ražotājiem. Programmas mērķis un konteksts ir stimulēt biodīzeļdegvielas izmantošanu iekšzemes tirgū, taču IV biodīzeļdegvielu nepērk tieši, un pēc tam to izmanto valdības vajadzībām vai pārdod tālāk tirgū. IV toties atbalsta biodīzeļdegvielas pārdošanu, nodrošinot papildu līdzekļus biodīzeļdegvielas ražotājiem arī darījumos, kuros iesaistīti privāti uzņēmēji (piemēram, AKR). Ne IV, ne ražotāji eksportētāji nav snieguši pierādījumus, ka Pertamina un AKR šajā ziņā būtu valsts iestādes. Tie ir uzņēmēji, kas brīvprātīgi piedalās šajā programmā.

Pertamina

AKR

OPPF

OPPF

OPPF

Pertamina

AKR

AKR

Pertamina

AKR

| (38) | Tāpēc Komisija izvērtēja programmu, ņemot vērā šo kontekstu, un konstatēja, ka OPPF maksājumus par labu biodīzeļdegvielas ražotājiem nevar uzskatīt par maksājumiem, kas maksājami saskaņā ar pirkuma līgumu starp IV un biodīzeļdegvielas ražotājiem, bet, kā secināts pagaidu regulas 69. apsvērumā, tie ir tieša līdzekļu nodošana. |
| --- | --- |

(38)

Tāpēc Komisija izvērtēja programmu, ņemot vērā šo kontekstu, un konstatēja, ka OPPF maksājumus par labu biodīzeļdegvielas ražotājiem nevar uzskatīt par maksājumiem, kas maksājami saskaņā ar pirkuma līgumu starp IV un biodīzeļdegvielas ražotājiem, bet, kā secināts pagaidu regulas 69. apsvērumā, tie ir tieša līdzekļu nodošana.

OPPF

| (39) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV, Wilmar, PT Pelita Agung Agrindustri un PT Permata Hijau Palm Oleo (kopā “Permata grupa”) un PT Ciliandra Perkasa apgalvo, ka OPPF nevar uzskatīt par finansiālu ieguldījumu. Kā norāda IV, OPPF tiek finansēts, iekasējot eksporta nodevu par palmu eļļu un atvasinātajiem produktiem, tāpēc tas būtu jāuzskata par finansētu no privātiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(39)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV, Wilmar, PT Pelita Agung Agrindustri un PT Permata Hijau Palm Oleo (kopā “Permata grupa”) un PT Ciliandra Perkasa apgalvo, ka OPPF nevar uzskatīt par finansiālu ieguldījumu. Kā norāda IV, OPPF tiek finansēts, iekasējot eksporta nodevu par palmu eļļu un atvasinātajiem produktiem, tāpēc tas būtu jāuzskata par finansētu no privātiem līdzekļiem.

Wilmar

PT Pelita Agung Agrindustri

PT Permata Hijau Palm Oleo

Permata

PT Ciliandra Perkasa

OPPF

OPPF

| (40) | Komisija ir konstatējusi, ka šo apgalvojumu IV jau bija izteikusi pēc pagaidu pasākumu noteikšanas un Komisija to jau ir analizējusi šīs regulas 30.–33. apsvērumā. Personas nav iesniegušas jaunus pierādījumus savu atkārtoti izteikto argumentu pamatošanai. Attiecīgi Komisija apstiprina minētajos apsvērumos izdarītos secinājumus un noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(40)

Komisija ir konstatējusi, ka šo apgalvojumu IV jau bija izteikusi pēc pagaidu pasākumu noteikšanas un Komisija to jau ir analizējusi šīs regulas 30.–33. apsvērumā. Personas nav iesniegušas jaunus pierādījumus savu atkārtoti izteikto argumentu pamatošanai. Attiecīgi Komisija apstiprina minētajos apsvērumos izdarītos secinājumus un noraida šo apgalvojumu.

| (41) | IV, PT Ciliandra Perkasa un Permata grupa arī apgalvo, ka 32. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija ir kļūdījusies, apstiprinot konstatējumus, ka OPPF naudas līdzekļi ir publiski naudas līdzekļi, nevis tiek finansēti no privātiem avotiem. Kā norāda IV, Finanšu ministra noteikumu Nr. 133/2015 un 2018. gada Prezidenta noteikumu Nr. 66 piemērojamie noteikumi atļauj 1) OPPF finansēt vienīgi no iekasētajām eksporta nodevām un 2) izmantot minētos naudas līdzekļus tikai īpašu maksājumu veikšanai, arī dotāciju izmaksai biodīzeļdegvielas ražotājiem. |
| --- | --- |

(41)

IV, PT Ciliandra Perkasa un Permata grupa arī apgalvo, ka 32. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija ir kļūdījusies, apstiprinot konstatējumus, ka OPPF naudas līdzekļi ir publiski naudas līdzekļi, nevis tiek finansēti no privātiem avotiem. Kā norāda IV, Finanšu ministra noteikumu Nr. 133/2015 un 2018. gada Prezidenta noteikumu Nr. 66 piemērojamie noteikumi atļauj 1) OPPF finansēt vienīgi no iekasētajām eksporta nodevām un 2) izmantot minētos naudas līdzekļus tikai īpašu maksājumu veikšanai, arī dotāciju izmaksai biodīzeļdegvielas ražotājiem.

PT Ciliandra Perkasa

Permata

OPPF

OPPF

| (42) | Kā jau skaidrots 31. apsvērumā, pārbaudes apmeklējuma laikā Komisija lūdza, lai IV iesniedz pierādījumus par to, kā eksporta nodevas maksājumi tiek uzskaitīti budžetā. IV neiesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu, ka OPPF līdzekļi nav daļa no valsts budžeta. |
| --- | --- |

(42)

Kā jau skaidrots 31. apsvērumā, pārbaudes apmeklējuma laikā Komisija lūdza, lai IV iesniedz pierādījumus par to, kā eksporta nodevas maksājumi tiek uzskaitīti budžetā. IV neiesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu, ka OPPF līdzekļi nav daļa no valsts budžeta.

OPPF

| (43) | Katrā ziņā iepriekš izklāstītajam nav būtiskas nozīmes, lai secinātu, ka OPPF līdzekļi ir valsts līdzekļi, kā skaidrots pagaidu regulas 63. apsvērumā. Līdzekļus iekasē kā obligātu eksporta nodevu. Tādējādi, atšķirībā no situācijas, kad privāti uzņēmēji brīvi izlemj iekasēt privātus līdzekļus konkrētam lietojumam, šajā gadījumā IV uzliek dažiem ražotājiem (arī biodīzeļdegvielas ražotājiem, bet ne tikai tiem) pienākumu maksāt eksporta nodevu. |
| --- | --- |

(43)

Katrā ziņā iepriekš izklāstītajam nav būtiskas nozīmes, lai secinātu, ka OPPF līdzekļi ir valsts līdzekļi, kā skaidrots pagaidu regulas 63. apsvērumā. Līdzekļus iekasē kā obligātu eksporta nodevu. Tādējādi, atšķirībā no situācijas, kad privāti uzņēmēji brīvi izlemj iekasēt privātus līdzekļus konkrētam lietojumam, šajā gadījumā IV uzliek dažiem ražotājiem (arī biodīzeļdegvielas ražotājiem, bet ne tikai tiem) pienākumu maksāt eksporta nodevu.

OPPF

| (44) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV, PT Ciliandra Perkasa, Permata grupa un Wilmar apgalvoja, ka Komisija ir kļūdījusies, klasificējot OPPF maksājumus kā dotāciju, jo tie būtu bijuši jāklasificē kā biodīzeļdegvielas iegāde. Kā norāda respondenti, Komisija ir kļūdījusies, apgalvojot, ka starp biodīzeļdegvielas ražotājiem un OPPF nav līgumisku attiecību. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Wilmar arī iesniedza savu ar OPPF noslēgto līgumu kopijas. Kā norāda IV, OPPF maksājumi būtu jāuzskata par atlīdzību par preču (proti, biodīzeļdegvielas) iegādi tāpēc, ka Pertamina ir uzņēmums, kas atrodas valsts īpašumā, un tādējādi tas kopā ar IV, kas ir biodīzeļdegvielas galīgā pircēja, būtu jāuzskata par vienu saimniecisku vienību. |
| --- | --- |

(44)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV, PT Ciliandra Perkasa, Permata grupa un Wilmar apgalvoja, ka Komisija ir kļūdījusies, klasificējot OPPF maksājumus kā dotāciju, jo tie būtu bijuši jāklasificē kā biodīzeļdegvielas iegāde. Kā norāda respondenti, Komisija ir kļūdījusies, apgalvojot, ka starp biodīzeļdegvielas ražotājiem un OPPF nav līgumisku attiecību. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Wilmar arī iesniedza savu ar OPPF noslēgto līgumu kopijas. Kā norāda IV, OPPF maksājumi būtu jāuzskata par atlīdzību par preču (proti, biodīzeļdegvielas) iegādi tāpēc, ka Pertamina ir uzņēmums, kas atrodas valsts īpašumā, un tādējādi tas kopā ar IV, kas ir biodīzeļdegvielas galīgā pircēja, būtu jāuzskata par vienu saimniecisku vienību.

PT Ciliandra Perkasa

Permata

Wilmar

OPPF

OPPF

Wilmar

OPPF

OPPF

Pertamina

| (45) | Komisija uzskata, ka līgumi bija jāiesniedz iepriekš, lai tos būtu bijis iespējams pienācīgi pārbaudīt. Komisija ir konstatējusi, ka pat tad, ja atzītu, ka starp OPPF un biodīzeļdegvielas ražotājiem ir spēkā esoši līgumi, saskaņā ar IV sniegto informāciju tie nerada biodīzeļdegvielas ražotājiem līgumisku pienākumu attiecībā pret OPPF. Drīzāk, kā paskaidrojusi IV, minētajos līgumos ir tikai atkārtoti formulēts OPPF pienākums samaksāt starpību starp maisījumu ražotāju samaksāto cenu un biodīzeļdegvielas atsauces cenu, tiklīdz attiecīgais biodīzeļdegvielas ražotājs piegādā biodīzeļdegvielu Pertamina. Svarīgi atzīmēt, ka nekur minētajos līgumos nav norādīts, ka IV pērk biodīzeļdegvielu un ka maksājumi tiek veikti šāda iemesla dēļ. Gluži pretēji – starp OPPF un biodīzeļdegvielas ražotājiem spēkā esošajos līgumos nav minēts, ka IV pērk biodīzeļdegvielu, bet tajā ir tikai ietverti noteikumi, saskaņā ar kuriem IV izmaksā biodīzeļdegvielas ražotājiem tā dēvētos “biodīzeļdegvielas finansēšanas līdzekļus”. Precīzāk, līgumos ir paredzēts, ka OPPF nodrošina finansējumu biodīzeļdegvielas ražotājiem pēc tam, kad tie ir piegādājuši dīzeļdegvielu vienam no maisījumu ražotājiem, un ka piegādi pārbauda. |
| --- | --- |

(45)

Komisija uzskata, ka līgumi bija jāiesniedz iepriekš, lai tos būtu bijis iespējams pienācīgi pārbaudīt. Komisija ir konstatējusi, ka pat tad, ja atzītu, ka starp OPPF un biodīzeļdegvielas ražotājiem ir spēkā esoši līgumi, saskaņā ar IV sniegto informāciju tie nerada biodīzeļdegvielas ražotājiem līgumisku pienākumu attiecībā pret OPPF. Drīzāk, kā paskaidrojusi IV, minētajos līgumos ir tikai atkārtoti formulēts OPPF pienākums samaksāt starpību starp maisījumu ražotāju samaksāto cenu un biodīzeļdegvielas atsauces cenu, tiklīdz attiecīgais biodīzeļdegvielas ražotājs piegādā biodīzeļdegvielu Pertamina. Svarīgi atzīmēt, ka nekur minētajos līgumos nav norādīts, ka IV pērk biodīzeļdegvielu un ka maksājumi tiek veikti šāda iemesla dēļ. Gluži pretēji – starp OPPF un biodīzeļdegvielas ražotājiem spēkā esošajos līgumos nav minēts, ka IV pērk biodīzeļdegvielu, bet tajā ir tikai ietverti noteikumi, saskaņā ar kuriem IV izmaksā biodīzeļdegvielas ražotājiem tā dēvētos “biodīzeļdegvielas finansēšanas līdzekļus”. Precīzāk, līgumos ir paredzēts, ka OPPF nodrošina finansējumu biodīzeļdegvielas ražotājiem pēc tam, kad tie ir piegādājuši dīzeļdegvielu vienam no maisījumu ražotājiem, un ka piegādi pārbauda.

OPPF

OPPF

OPPF

Pertamina

OPPF

OPPF

| (46) | Komisija ir konstatējusi, ka starp OPPF un biodīzeļdegvielas ražotājiem spēkā esošie līgumi nemaina Komisijas secinājumu, ka maksājumi OPPF ir dotācija. Tas tā ir tāpēc, ka savstarpēji pienākumi (t. i., preču piegāde un cenas samaksa) ir paredzēti vienīgi līgumos, kas ir spēkā starp Pertamina un biodīzeļdegvielas ražotājiem. Attiecīgi Komisija noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(46)

Komisija ir konstatējusi, ka starp OPPF un biodīzeļdegvielas ražotājiem spēkā esošie līgumi nemaina Komisijas secinājumu, ka maksājumi OPPF ir dotācija. Tas tā ir tāpēc, ka savstarpēji pienākumi (t. i., preču piegāde un cenas samaksa) ir paredzēti vienīgi līgumos, kas ir spēkā starp Pertamina un biodīzeļdegvielas ražotājiem. Attiecīgi Komisija noraida šo apgalvojumu.

OPPF

OPPF

Pertamina

| (47) | Tālāk izklāstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata arī, ka nav pieņemams apgalvojums, ka Pertamina un IV būtu jāuzskata par vienu saimniecisku vienību. |
| --- | --- |

(47)

Tālāk izklāstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata arī, ka nav pieņemams apgalvojums, ka Pertamina un IV būtu jāuzskata par vienu saimniecisku vienību.

Pertamina

| (48) | Kā minēts 53. un 54. apsvērumā, nav citu pierādījumu, ka Pertamina ir valsts iestāde un tādējādi daļa no valdības, izņemot to, ka tas ir uzņēmums, kas atrodas valsts īpašumā. Turklāt IV savā apgalvojumā nav norādījusi, ka Pertamina nav vienīgais maisījumu ražotājs, uz kuru attiecas piejaukuma norma, bet ka izmeklēšanas laikposmā tāda pati norma attiecās arī uz AKR. Tajā pašā laikā, kā jau ir paskaidrots 37. apsvērumā, AKR ir privāts uzņēmums. Gan AKR, gan Pertamina izpilda piejaukuma normu atbilstoši vienam un tam pašam tiesību instrumentam un tai pašai sistēmai. Tādējādi, ja vien IV neuzskata, ka arī AKR pieder pie tās pašas saimnieciskās vienības, IV biodīzeļdegvielu nepērk piejaukuma normas ietvaros. |
| --- | --- |

(48)

Kā minēts 53. un 54. apsvērumā, nav citu pierādījumu, ka Pertamina ir valsts iestāde un tādējādi daļa no valdības, izņemot to, ka tas ir uzņēmums, kas atrodas valsts īpašumā. Turklāt IV savā apgalvojumā nav norādījusi, ka Pertamina nav vienīgais maisījumu ražotājs, uz kuru attiecas piejaukuma norma, bet ka izmeklēšanas laikposmā tāda pati norma attiecās arī uz AKR. Tajā pašā laikā, kā jau ir paskaidrots 37. apsvērumā, AKR ir privāts uzņēmums. Gan AKR, gan Pertamina izpilda piejaukuma normu atbilstoši vienam un tam pašam tiesību instrumentam un tai pašai sistēmai. Tādējādi, ja vien IV neuzskata, ka arī AKR pieder pie tās pašas saimnieciskās vienības, IV biodīzeļdegvielu nepērk piejaukuma normas ietvaros.

Pertamina

Pertamina

AKR

AKR

AKR

Pertamina

AKR

| (49) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija nemaina savu secinājumu, ka Pertamina rīkojas kā tirgus dalībnieks, kas pērk biodīzeļdegvielu no biodīzeļdegvielas ražotājiem, lai to sajauktu ar minerālo dīzeļdegvielu, ko Pertamina vēlāk pārdod, lai gan uzņēmums, kas atrodas valsts īpašumā. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija nemaina savu secinājumu, ka Pertamina rīkojas kā tirgus dalībnieks, kas pērk biodīzeļdegvielu no biodīzeļdegvielas ražotājiem, lai to sajauktu ar minerālo dīzeļdegvielu, ko Pertamina vēlāk pārdod, lai gan uzņēmums, kas atrodas valsts īpašumā.

Pertamina

Pertamina

| (50) | Tāpēc Komisija arī nemainīja savu secinājumu, ka OPPF pārvaldības aģentūras maksājumi ir dotācija. Kā skaidro IV, ne piemērojamajos tiesību aktos, ne līgumos starp OPPF un maisījumu ražotājiem nav paredzēti savstarpēji pienākumi. Visā piejaukuma normas satvarā vienīgie savstarpējie pienākumi ir pienākumi starp biodīzeļdegvielas ražotājiem (kam ir pienākums piegādāt biodīzeļdegvielu) un maisījumu ražotājiem (kam ir pienākums samaksāt cenu). Tāpēc Komisija uzskata, ka OPPF pārvaldības aģentūra izmaksā naudas līdzekļus, neko negaidot apmaiņā pret to. Tādējādi maksājumi no OPPF ir uzskatāmi par dotācijām. |
| --- | --- |

(50)

Tāpēc Komisija arī nemainīja savu secinājumu, ka OPPF pārvaldības aģentūras maksājumi ir dotācija. Kā skaidro IV, ne piemērojamajos tiesību aktos, ne līgumos starp OPPF un maisījumu ražotājiem nav paredzēti savstarpēji pienākumi. Visā piejaukuma normas satvarā vienīgie savstarpējie pienākumi ir pienākumi starp biodīzeļdegvielas ražotājiem (kam ir pienākums piegādāt biodīzeļdegvielu) un maisījumu ražotājiem (kam ir pienākums samaksāt cenu). Tāpēc Komisija uzskata, ka OPPF pārvaldības aģentūra izmaksā naudas līdzekļus, neko negaidot apmaiņā pret to. Tādējādi maksājumi no OPPF ir uzskatāmi par dotācijām.

OPPF

OPPF

OPPF

OPPF

| (51) | Wilmar, Permata grupa un PT Ciliandra Perkasa apgalvo arī, ka Pertamina, kas pilnībā atrodas valsts īpašumā, būtu jāuzskata par valsts iestādi. Neviens no respondentiem nav sniedzis pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. |
| --- | --- |

(51)

Wilmar, Permata grupa un PT Ciliandra Perkasa apgalvo arī, ka Pertamina, kas pilnībā atrodas valsts īpašumā, būtu jāuzskata par valsts iestādi. Neviens no respondentiem nav sniedzis pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai.

Wilmar

Permata

PT Ciliandra Perkasa

Pertamina

| (52) | Komisija ir konstatējusi, ka gadījumā, ja Pertamina šajā izmeklēšanā būtu jāuzskata par valsts iestādi (kas pērk biodīzeļdegvielu kopā ar OPPF pārvaldības aģentūru), IV šis apgalvojums būtu bijis jādara zināms izmeklēšanas procesa sākumā, un tai būtu bijis jāliek Pertamina sadarboties un iesaistīties šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(52)

Komisija ir konstatējusi, ka gadījumā, ja Pertamina šajā izmeklēšanā būtu jāuzskata par valsts iestādi (kas pērk biodīzeļdegvielu kopā ar OPPF pārvaldības aģentūru), IV šis apgalvojums būtu bijis jādara zināms izmeklēšanas procesa sākumā, un tai būtu bijis jāliek Pertamina sadarboties un iesaistīties šajā izmeklēšanā.

Pertamina

OPPF

Pertamina

| (53) | Komisija uzskata, ka atrašanās valsts īpašumā per se nenozīmē, ka attiecīgais subjekts ir “valsts iestādi”. Kā jau skaidrots pagaidu regulas 55. apsvērumā, PTO Apelācijas institūcija ziņojumā “Report on the US-Anti-Dumping and Countervailing Duties (China)”
  ir konstatējusi, ka jēdziens “valsts iestāde” nozīmē vienību, kam “ir valdības pilnvaras, kas īsteno valdības pilnvaras vai kam uzticētas valdības pilnvaras” (8). Tikai ar formālu norādi uz kontroli (piemēram, atrašanos valsts īpašumā) nepietiek, lai konstatētu, ka uzņēmums ir valsts iestāde (9). |
| --- | --- |

(53)

Komisija uzskata, ka atrašanās valsts īpašumā per se nenozīmē, ka attiecīgais subjekts ir “valsts iestādi”. Kā jau skaidrots pagaidu regulas 55. apsvērumā, PTO Apelācijas institūcija ziņojumā “Report on the US-Anti-Dumping and Countervailing Duties (China)”
  ir konstatējusi, ka jēdziens “valsts iestāde” nozīmē vienību, kam “ir valdības pilnvaras, kas īsteno valdības pilnvaras vai kam uzticētas valdības pilnvaras” (8). Tikai ar formālu norādi uz kontroli (piemēram, atrašanos valsts īpašumā) nepietiek, lai konstatētu, ka uzņēmums ir valsts iestāde (9).

per se

Report on the US-Anti-Dumping and Countervailing Duties (China)”

8

9

| (54) | Neviena no personām nav pamatojusi savus apgalvojumus, sīkāk paskaidrojot, kā Pertamina ir piešķirtas valdības pilnvaras. Komisija ir konstatējusi, ka Pertamina, tāpat kā AKR, bija jāizpilda no piejaukuma normas izrietošie pienākumi. Tomēr juridiskas prasības izpilde nenozīmē, ka vienībai ir valsts iestādes pilnvaras. Turklāt Pertamina (tāpat kā AKR) tikai pērk biodīzeļdegvielu, un tai nav nekādas lomas dotācijas sadalē par labu biodīzeļdegvielas ražotājiem. |
| --- | --- |

(54)

Neviena no personām nav pamatojusi savus apgalvojumus, sīkāk paskaidrojot, kā Pertamina ir piešķirtas valdības pilnvaras. Komisija ir konstatējusi, ka Pertamina, tāpat kā AKR, bija jāizpilda no piejaukuma normas izrietošie pienākumi. Tomēr juridiskas prasības izpilde nenozīmē, ka vienībai ir valsts iestādes pilnvaras. Turklāt Pertamina (tāpat kā AKR) tikai pērk biodīzeļdegvielu, un tai nav nekādas lomas dotācijas sadalē par labu biodīzeļdegvielas ražotājiem.

Pertamina

Pertamina

AKR

Pertamina

AKR

| (55) | Visbeidzot, Komisija ir konstatējusi, ka arī AKR, kas ir privāts uzņēmums, ir saistoša tā pati norma, un tam ir tādi paši pienākumi kā Pertamina. Ja ņemtu vērā respondentu apgalvojumus, Komisijai nebūtu citas izvēles kā vien konstatēt, ka arī AKR ir valsts iestāde, kam ir valdības pilnvaras. Tomēr, pretēji savai argumentācijai, neviens no respondentiem neizteica šādu apgalvojumu. Faktiski šīs personas neizsakās par to, kā to apgalvojums par Pertamina un OPPF kopīgu biodīzeļdegvielas iegādi saskan ar sistēmu, kas ir piemērojama privātā īpašumā esošam uzņēmumam AKR. Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(55)

Visbeidzot, Komisija ir konstatējusi, ka arī AKR, kas ir privāts uzņēmums, ir saistoša tā pati norma, un tam ir tādi paši pienākumi kā Pertamina. Ja ņemtu vērā respondentu apgalvojumus, Komisijai nebūtu citas izvēles kā vien konstatēt, ka arī AKR ir valsts iestāde, kam ir valdības pilnvaras. Tomēr, pretēji savai argumentācijai, neviens no respondentiem neizteica šādu apgalvojumu. Faktiski šīs personas neizsakās par to, kā to apgalvojums par Pertamina un OPPF kopīgu biodīzeļdegvielas iegādi saskan ar sistēmu, kas ir piemērojama privātā īpašumā esošam uzņēmumam AKR. Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu.

AKR

Pertamina

AKR

Pertamina

OPPF

AKR

| (56) | Turklāt Wilmar apgalvo, ka pat tad, ja Pertamina nav uzskatāma par valsts iestādi, IV ir uzticējusi maisījumu ražotājiem un ir tos norīkojusi pirkt biodīzeļdegvielu valdības vārdā un/vai biodīzeļdegvielas piegādātājiem ir uzticēts vai tie ir norīkoti pārdot biodīzeļdegvielu maisījumu ražotājiem. Wilmar nav sniedzis pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Pieejamie pierādījumi faktiski liecina, ka izmeklēšanas laikposmā bija spēkā programma, kurā labprātīgi piedalās maisījumu ražotāji un biodīzeļdegvielas ražotāji un kuras ietvaros IV piemēro konkrētas jaukšanas prasības un finansiāli iejaucas, lai atvieglotu no piejaukuma normas izrietošo slogu. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt Wilmar apgalvo, ka pat tad, ja Pertamina nav uzskatāma par valsts iestādi, IV ir uzticējusi maisījumu ražotājiem un ir tos norīkojusi pirkt biodīzeļdegvielu valdības vārdā un/vai biodīzeļdegvielas piegādātājiem ir uzticēts vai tie ir norīkoti pārdot biodīzeļdegvielu maisījumu ražotājiem. Wilmar nav sniedzis pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Pieejamie pierādījumi faktiski liecina, ka izmeklēšanas laikposmā bija spēkā programma, kurā labprātīgi piedalās maisījumu ražotāji un biodīzeļdegvielas ražotāji un kuras ietvaros IV piemēro konkrētas jaukšanas prasības un finansiāli iejaucas, lai atvieglotu no piejaukuma normas izrietošo slogu.

Wilmar

Pertamina

Wilmar

| (57) | Komisija norada, ka tas vien, ka pastāv sajaukšanas pienākums, rada juridisku pienākumu pirkt biodīzeļdegvielu, tomēr tas nenozīmē, ka IV pērk biodīzeļdegvielu tirgū. IV tikai nosaka ar minerālo dīzeļdegvielu sajaucamās PME īpatsvara normu. IV nepērk PME un arī nav iecerējusi to darīt. |
| --- | --- |

(57)

Komisija norada, ka tas vien, ka pastāv sajaukšanas pienākums, rada juridisku pienākumu pirkt biodīzeļdegvielu, tomēr tas nenozīmē, ka IV pērk biodīzeļdegvielu tirgū. IV tikai nosaka ar minerālo dīzeļdegvielu sajaucamās PME īpatsvara normu. IV nepērk PME un arī nav iecerējusi to darīt.

| (58) | Tāpēc Komisija noraida arī šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(58)

Tāpēc Komisija noraida arī šo apgalvojumu.

3.1.2.   Ieguvums

Ieguvums

| (59) | Visi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka pat tad, ja OPPF saņemtos maksājumus Komisija uzskatījusi par dotāciju pareizi, tā kļūdījusies, uzskatīdama, ka pastāv ieguvums. |
| --- | --- |

(59)

Visi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka pat tad, ja OPPF saņemtos maksājumus Komisija uzskatījusi par dotāciju pareizi, tā kļūdījusies, uzskatīdama, ka pastāv ieguvums.

OPPF

| (60) | Rezumējot, ražotāji eksportētāji apgalvo – tā kā OPPF tiek finansēts vienīgi no eksporta nodevas, ko kopā ar citiem maksā biodīzeļdegvielas ražotāji, tie nesaņem ieguvumu, jo iemaksā fondā vairāk nekā faktiski no tā saņem. Kā norādījuši ražotāji eksportētāji, OPPF tiek finansēts no privātiem līdzekļiem, tāpēc Komisijai bija jāatskaita summas, kas iemaksātas OPPF grupas līmenī. Turklāt ražotāji eksportētāji apgalvo, ka Komisijai būtu bijis jāatskaita nodevas summa, kas samaksāta par katru eksportēto izstrādājumu, kuram piemēro nodevu, nevis tikai nodevas summa, kas samaksāta par biodīzeļdegvielas eksportu. |
| --- | --- |

(60)

Rezumējot, ražotāji eksportētāji apgalvo – tā kā OPPF tiek finansēts vienīgi no eksporta nodevas, ko kopā ar citiem maksā biodīzeļdegvielas ražotāji, tie nesaņem ieguvumu, jo iemaksā fondā vairāk nekā faktiski no tā saņem. Kā norādījuši ražotāji eksportētāji, OPPF tiek finansēts no privātiem līdzekļiem, tāpēc Komisijai bija jāatskaita summas, kas iemaksātas OPPF grupas līmenī. Turklāt ražotāji eksportētāji apgalvo, ka Komisijai būtu bijis jāatskaita nodevas summa, kas samaksāta par katru eksportēto izstrādājumu, kuram piemēro nodevu, nevis tikai nodevas summa, kas samaksāta par biodīzeļdegvielas eksportu.

OPPF

OPPF

OPPF

| (61) | Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(61)

Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

| (62) | Pirmkārt, Komisija ir konstatējusi, ka visiem NPE vērtības ķēdē iesaistītajiem uzņēmumiem, ieskaitot biodīzeļdegvielas ražotājus, saskaņā ar likumu ir pienākums maksāt nodevu. Tāpat kā tas ir vispārējo nodokļu gadījumā, uzņēmumi, kas darbojas NPE vērtības ķēdē, nevar brīvi izvēlēties, vai veikt iemaksas Eļļas palmu audzēšanas fondā, tāpēc nav pamatoti apgalvot, ka OPPF tiek finansēts no privātiem līdzekļiem. Tā vietā OPPF tiek finansēts, IV veicot parastās nodokļu un valsts ieņēmumu iekasēšanas darbības. Faktiski IV nav sniegusi pierādījumus, ka ieņēmumi, kas iekasēti, piemērojot eksporta nodevu, tiek tieši ieskaitīti īpašā OPPF kontā, nevis valsts vispārējā budžetā. Tādējādi, lai noteiktu ieguvuma esību, atskaitīt izvedmuitas nodevas, ko maksā biodīzeļdegvielas ražotāji, būtu tikpat neatbilstīgi kā atskaitīt visus nodokļus, ko maksā saņēmēji. |
| --- | --- |

(62)

Pirmkārt, Komisija ir konstatējusi, ka visiem NPE vērtības ķēdē iesaistītajiem uzņēmumiem, ieskaitot biodīzeļdegvielas ražotājus, saskaņā ar likumu ir pienākums maksāt nodevu. Tāpat kā tas ir vispārējo nodokļu gadījumā, uzņēmumi, kas darbojas NPE vērtības ķēdē, nevar brīvi izvēlēties, vai veikt iemaksas Eļļas palmu audzēšanas fondā, tāpēc nav pamatoti apgalvot, ka OPPF tiek finansēts no privātiem līdzekļiem. Tā vietā OPPF tiek finansēts, IV veicot parastās nodokļu un valsts ieņēmumu iekasēšanas darbības. Faktiski IV nav sniegusi pierādījumus, ka ieņēmumi, kas iekasēti, piemērojot eksporta nodevu, tiek tieši ieskaitīti īpašā OPPF kontā, nevis valsts vispārējā budžetā. Tādējādi, lai noteiktu ieguvuma esību, atskaitīt izvedmuitas nodevas, ko maksā biodīzeļdegvielas ražotāji, būtu tikpat neatbilstīgi kā atskaitīt visus nodokļus, ko maksā saņēmēji.

OPPF

OPPF

OPPF

| (63) | Otrkārt, Komisija ir konstatējusi, ka apgalvojums, ka biodīzeļdegvielas ražotāji iemaksāja OPPF vairāk, nekā tie saņem, ir nepārprotami kļūdains faktu ziņā. Minētais apgalvojums faktiski ir balstīts uz kopējo eksporta nodevu, ko maksā grupas līmenī un par visiem izstrādājumiem, kuriem piemēro eksporta nodevu. Tomēr, ja ņem vērā tikai nodevu, ko maksā ražotāji eksportētāji (individuāli, nevis to grupa) par biodīzeļdegvielu, summas, kas iemaksātas OPPF, faktiski ir mazākas nekā summas, ko OPPF saņēmis dotāciju maksājumos. |
| --- | --- |

(63)

Otrkārt, Komisija ir konstatējusi, ka apgalvojums, ka biodīzeļdegvielas ražotāji iemaksāja OPPF vairāk, nekā tie saņem, ir nepārprotami kļūdains faktu ziņā. Minētais apgalvojums faktiski ir balstīts uz kopējo eksporta nodevu, ko maksā grupas līmenī un par visiem izstrādājumiem, kuriem piemēro eksporta nodevu. Tomēr, ja ņem vērā tikai nodevu, ko maksā ražotāji eksportētāji (individuāli, nevis to grupa) par biodīzeļdegvielu, summas, kas iemaksātas OPPF, faktiski ir mazākas nekā summas, ko OPPF saņēmis dotāciju maksājumos.

OPPF

OPPF

OPPF

| (64) | IV un ražotāji eksportētāji Wilmar, Permata grupa un PT Ciliandra Perkasa bez tam norāda, ka Komisija ir kļūdījusies, konstatēdama, ka šī programma rada ieguvumu biodīzeļdegvielas ražotājiem. Viņuprāt, ja nebūtu OPPF maksājumu, maisījumu ražotāji būtu spiesti pirkt biodīzeļdegvielu par biodīzeļdegvielas atsauces cenu. Tādējādi biodīzeļdegvielas ražotāji saņemtu tādu pašu naudas summu, kādu tie saņem patlaban, tāpēc tie nav labākā situācijā, kā tie būtu citādi. |
| --- | --- |

(64)

IV un ražotāji eksportētāji Wilmar, Permata grupa un PT Ciliandra Perkasa bez tam norāda, ka Komisija ir kļūdījusies, konstatēdama, ka šī programma rada ieguvumu biodīzeļdegvielas ražotājiem. Viņuprāt, ja nebūtu OPPF maksājumu, maisījumu ražotāji būtu spiesti pirkt biodīzeļdegvielu par biodīzeļdegvielas atsauces cenu. Tādējādi biodīzeļdegvielas ražotāji saņemtu tādu pašu naudas summu, kādu tie saņem patlaban, tāpēc tie nav labākā situācijā, kā tie būtu citādi.

Wilmar

Permata

PT Ciliandra Perkasa

OPPF

| (65) | Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. Komisija ir secinājusi, ka pareizais hipotētiskais scenārijs nav tāds, ka tad, ja nebūtu OPPF, maisījumu ražotāji maksātu biodīzeļdegvielas atsauces cenu. Viens no OPPF politikas mērķiem, kas ir arī piejaukuma normu mērķis, ir veicināt biodīzeļdegvielas (nevis minerālās dīzeļdegvielas) izmantošanu Indonēzijā. Tā kā minerālās dīzeļdegvielas cena parasti ir zemāka nekā biodīzeļdegvielas cena, IV iejaucas, lai stimulētu biodīzeļdegvielas ražotājus pārdot biodīzeļdegvielu. Tajā pašā laikā šie maksājumi veicina obligāto sajaukšanas prasību izpildi. Jau tas vien, ka pastāv OPPF programma, pierāda, ka parastos tirgus apstākļos nebūtu iespējama biodīzeļdegvielas atsauces cena, ko izmanto, lai būtu vairāk darījumu starp Pertamina/AKR un biodīzeļdegvielas ražotājiem. Tādējādi, ja nebūtu piejaukuma normas, maisījumu ražotājiem nemaz nebūtu stimula pirkt biodīzeļdegvielu. Ja nebūtu OPPF un tā maksājumu, biodīzeļdegvielas pārdošana iekšzemes tirgū nenotiktu. Biodīzeļdegvielas ražotājiem būtu jākonkurē ar minerālās dīzeļdegvielas ražotājiem. Ja nebūtu OPPF un IV ieviestās programmas, biodīzeļdegvielas ražotāji nesaņemtu papildu līdzekļus IV noteiktās biodīzeļdegvielas atsauces cenas līmenī. |
| --- | --- |

(65)

Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. Komisija ir secinājusi, ka pareizais hipotētiskais scenārijs nav tāds, ka tad, ja nebūtu OPPF, maisījumu ražotāji maksātu biodīzeļdegvielas atsauces cenu. Viens no OPPF politikas mērķiem, kas ir arī piejaukuma normu mērķis, ir veicināt biodīzeļdegvielas (nevis minerālās dīzeļdegvielas) izmantošanu Indonēzijā. Tā kā minerālās dīzeļdegvielas cena parasti ir zemāka nekā biodīzeļdegvielas cena, IV iejaucas, lai stimulētu biodīzeļdegvielas ražotājus pārdot biodīzeļdegvielu. Tajā pašā laikā šie maksājumi veicina obligāto sajaukšanas prasību izpildi. Jau tas vien, ka pastāv OPPF programma, pierāda, ka parastos tirgus apstākļos nebūtu iespējama biodīzeļdegvielas atsauces cena, ko izmanto, lai būtu vairāk darījumu starp Pertamina/AKR un biodīzeļdegvielas ražotājiem. Tādējādi, ja nebūtu piejaukuma normas, maisījumu ražotājiem nemaz nebūtu stimula pirkt biodīzeļdegvielu. Ja nebūtu OPPF un tā maksājumu, biodīzeļdegvielas pārdošana iekšzemes tirgū nenotiktu. Biodīzeļdegvielas ražotājiem būtu jākonkurē ar minerālās dīzeļdegvielas ražotājiem. Ja nebūtu OPPF un IV ieviestās programmas, biodīzeļdegvielas ražotāji nesaņemtu papildu līdzekļus IV noteiktās biodīzeļdegvielas atsauces cenas līmenī.

OPPF

OPPF

OPPF

Pertamina

AKR

OPPF

OPPF

| (66) | Komisija uzskata, ka pareizajā hipotētiskajā scenārijā biodīzeļdegvielas ražotāji atrastos neizdevīgākā situācijā nekā izmeklēšanas laikposmā un pēc tam. Biodīzeļdegvielas ražotājiem piejaukuma norma būtībā nozīmē prognozējamu un ticamu ienākumu avotu, ko nodrošina garantēta pārdošana. Turklāt kopējos ienākumus no pārdošanas iekšzemes tirgū, t. i., summu, ko maksā maisījumu ražotāji un kam pieskaitīta OPPF izmaksātā dotācija, IV nosaka ex ante, būtībā pasargājot biodīzeļdegvielas piegādātājus no parastajām cenu svārstībām, kādas tiem citādi rastos brīvajā tirgū, ja pieņem, ka šāds tirgus pastāvētu. |
| --- | --- |

(66)

Komisija uzskata, ka pareizajā hipotētiskajā scenārijā biodīzeļdegvielas ražotāji atrastos neizdevīgākā situācijā nekā izmeklēšanas laikposmā un pēc tam. Biodīzeļdegvielas ražotājiem piejaukuma norma būtībā nozīmē prognozējamu un ticamu ienākumu avotu, ko nodrošina garantēta pārdošana. Turklāt kopējos ienākumus no pārdošanas iekšzemes tirgū, t. i., summu, ko maksā maisījumu ražotāji un kam pieskaitīta OPPF izmaksātā dotācija, IV nosaka ex ante, būtībā pasargājot biodīzeļdegvielas piegādātājus no parastajām cenu svārstībām, kādas tiem citādi rastos brīvajā tirgū, ja pieņem, ka šāds tirgus pastāvētu.

OPPF

ex ante

| (67) | Šajā ziņā Komisija uzskata arī, ka tās biodīzeļdegvielas atsauces cenas aprēķinā, kuru maksā neatkarīgiem piegādātājiem, nav atspoguļots pieprasījums un piedāvājums, kāds ir parastos tirgus apstākļos, kad valdība neiejaucas. Faktiski Pertamina neatkarīgi no tā, vai tas saņēma ieguvumu, nevēlējās maksāt par biodīzeļdegvielu atsauces cenu, bet tikai zemāku cenu. Pārbaudes apmeklējumā šo konstatējumu apstiprināja arī IV, kad tā paskaidroja, ka tad, ja Pertamina būtu jāpērk biodīzeļdegviela par biodīzeļdegvielas atsauces cenu, tam rastos zaudējumi. Šis apgalvojums apliecina to, ka neizkropļotos tirgus apstākļos biodīzeļdegvielas tirgus cena būtu ievērojami zemāka nekā biodīzeļdegvielas atsauces cena, ko patlaban noteikusi IV. |
| --- | --- |

(67)

Šajā ziņā Komisija uzskata arī, ka tās biodīzeļdegvielas atsauces cenas aprēķinā, kuru maksā neatkarīgiem piegādātājiem, nav atspoguļots pieprasījums un piedāvājums, kāds ir parastos tirgus apstākļos, kad valdība neiejaucas. Faktiski Pertamina neatkarīgi no tā, vai tas saņēma ieguvumu, nevēlējās maksāt par biodīzeļdegvielu atsauces cenu, bet tikai zemāku cenu. Pārbaudes apmeklējumā šo konstatējumu apstiprināja arī IV, kad tā paskaidroja, ka tad, ja Pertamina būtu jāpērk biodīzeļdegviela par biodīzeļdegvielas atsauces cenu, tam rastos zaudējumi. Šis apgalvojums apliecina to, ka neizkropļotos tirgus apstākļos biodīzeļdegvielas tirgus cena būtu ievērojami zemāka nekā biodīzeļdegvielas atsauces cena, ko patlaban noteikusi IV.

Pertamina

Pertamina

| (68) | Komisija no šā IV apgalvojuma secina, ka neviens pircējs – tieši tāpat kā Pertamina – nespētu darboties rentabli, ja biodīzeļdegvielas cena būtu IV noteiktā atsauces cena. Tādējādi vai nu biodīzeļdegviela Indonēzijā netiktu pārdota un attiecīgi nebūtu ieņēmumu biodīzeļdegvielas ražotājiem, vai arī biodīzeļdegvielas cenas būtu zemākas par IV noteikto līmeni. Tā kā Indonēzijā IV nosaka un ievieš piejaukšanas pienākumu (sk. pagaidu regulas 49. un 50. apsvērumu), pirmā scenārija īstenošanās ir ļoti maz ticama. Tādējādi Komisija uzskata, ka tad, ja nebūtu analizējamās shēmas, visticamākais hipotētiskais scenārijs būtu tāds, ka biodīzeļdegvielas cenas būtu zemākas. |
| --- | --- |

(68)

Komisija no šā IV apgalvojuma secina, ka neviens pircējs – tieši tāpat kā Pertamina – nespētu darboties rentabli, ja biodīzeļdegvielas cena būtu IV noteiktā atsauces cena. Tādējādi vai nu biodīzeļdegviela Indonēzijā netiktu pārdota un attiecīgi nebūtu ieņēmumu biodīzeļdegvielas ražotājiem, vai arī biodīzeļdegvielas cenas būtu zemākas par IV noteikto līmeni. Tā kā Indonēzijā IV nosaka un ievieš piejaukšanas pienākumu (sk. pagaidu regulas 49. un 50. apsvērumu), pirmā scenārija īstenošanās ir ļoti maz ticama. Tādējādi Komisija uzskata, ka tad, ja nebūtu analizējamās shēmas, visticamākais hipotētiskais scenārijs būtu tāds, ka biodīzeļdegvielas cenas būtu zemākas.

Pertamina

| (69) | Proti, Komisija ir konstatējusi, ka atsauces cenas, ko IV izmanto, lai noteiktu OPPF izmaksātās dotācijas summu, neatspoguļo tirgus cenu, jo to aprēķināšanai izmantotā formula nav balstīta uz neizkropļotu reālo tirgus situāciju. Proti, no vienas puses, viss tirgus – gan augšupējais, gan lejupējais – ir izkropļots un tāpēc nav uzskatāms par reprezentatīvu attiecībā uz parastiem tāda tirgus apstākļiem, kurā valda konkurence. No otras puses, Komisija uzskata, ka konversijas izmaksu summa, ko IV aprēķinājusi saistībā ar formulu, ko izmanto biodīzeļdegvielas atsauces cenas aprēķināšanai (NPE vidējā iekšzemes cena, kam pieskaitīta konversijas maksa 100 USD par tonnu), ir pārmērīga. Komisija pārbaudīja faktiskās konversijas izmaksas dažiem ražotājiem eksportētājiem un konstatēja, ka IV aprēķinā šīs izmaksas ir pārspīlēti lielas. Minēto faktisko konversijas izmaksu summa izmeklēšanas laikposmā vidēji bija 60–80 USD par tonnu (10). |
| --- | --- |

(69)

Proti, Komisija ir konstatējusi, ka atsauces cenas, ko IV izmanto, lai noteiktu OPPF izmaksātās dotācijas summu, neatspoguļo tirgus cenu, jo to aprēķināšanai izmantotā formula nav balstīta uz neizkropļotu reālo tirgus situāciju. Proti, no vienas puses, viss tirgus – gan augšupējais, gan lejupējais – ir izkropļots un tāpēc nav uzskatāms par reprezentatīvu attiecībā uz parastiem tāda tirgus apstākļiem, kurā valda konkurence. No otras puses, Komisija uzskata, ka konversijas izmaksu summa, ko IV aprēķinājusi saistībā ar formulu, ko izmanto biodīzeļdegvielas atsauces cenas aprēķināšanai (NPE vidējā iekšzemes cena, kam pieskaitīta konversijas maksa 100 USD par tonnu), ir pārmērīga. Komisija pārbaudīja faktiskās konversijas izmaksas dažiem ražotājiem eksportētājiem un konstatēja, ka IV aprēķinā šīs izmaksas ir pārspīlēti lielas. Minēto faktisko konversijas izmaksu summa izmeklēšanas laikposmā vidēji bija 60–80 USD par tonnu (10).

OPPF

10

| (70) | Tāpēc pat tad, ja Komisija piekristu apgalvojumam, ka maisījumu ražotāju maksājumi apvienojumā ar OPPF maksājumiem veido biodīzeļdegvielas cenas maksājumu (kā tas tomēr nav), tai tik un tā būtu jāsecina, ka biodīzeļdegvielas piegādātājiem samaksātā “cena” ir pārāk augsta. |
| --- | --- |

(70)

Tāpēc pat tad, ja Komisija piekristu apgalvojumam, ka maisījumu ražotāju maksājumi apvienojumā ar OPPF maksājumiem veido biodīzeļdegvielas cenas maksājumu (kā tas tomēr nav), tai tik un tā būtu jāsecina, ka biodīzeļdegvielas piegādātājiem samaksātā “cena” ir pārāk augsta.

OPPF

| (71) | Tādējādi Komisija secina, ka, pateicoties programmai, biodīzeļdegvielas ražotāji ir labākā situācijā, nekā tie būtu citādi, un tāpēc programma tiem rada ieguvumu. |
| --- | --- |

(71)

Tādējādi Komisija secina, ka, pateicoties programmai, biodīzeļdegvielas ražotāji ir labākā situācijā, nekā tie būtu citādi, un tāpēc programma tiem rada ieguvumu.

| (72) | IV un visi ražotāji eksportētāji apgalvo arī, ka pat tad, ja ieguvums būtu, tas tiktu pilnībā pārnests uz maisījumu ražotājiem (Pertamina un AKR). Tie apgalvoja, ka biodīzeļdegvielas ražotāji saņem tirgus cenu par biodīzeļdegvielu, savukārt maisījumu ražotājiem ieguvumu rada tas, ka tie pērk biodīzeļdegvielu par zemāku cenu (proti, minerālās dīzeļdegvielas atsauces cenu). |
| --- | --- |

(72)

IV un visi ražotāji eksportētāji apgalvo arī, ka pat tad, ja ieguvums būtu, tas tiktu pilnībā pārnests uz maisījumu ražotājiem (Pertamina un AKR). Tie apgalvoja, ka biodīzeļdegvielas ražotāji saņem tirgus cenu par biodīzeļdegvielu, savukārt maisījumu ražotājiem ieguvumu rada tas, ka tie pērk biodīzeļdegvielu par zemāku cenu (proti, minerālās dīzeļdegvielas atsauces cenu).

Pertamina

AKR

| (73) | Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Kā jau norādīts pagaidu regulas 195.–201. apsvērumā un arī aprakstīts 67. apsvērumā, Komisija uzskata, ka Indonēzijā nav reālas biodīzeļdegvielas tirgus cenas, jo IV regulē un izkropļo visu NPE biodīzeļdegvielas vērtības ķēdi. Katrā ziņā Komisija ir konstatējusi, ka vienīgā cena tirgū, ir cena, ko maksā maisījumu ražotāji (proti, minerālās dīzeļdegvielas atsauces cena). |
| --- | --- |

(73)

Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Kā jau norādīts pagaidu regulas 195.–201. apsvērumā un arī aprakstīts 67. apsvērumā, Komisija uzskata, ka Indonēzijā nav reālas biodīzeļdegvielas tirgus cenas, jo IV regulē un izkropļo visu NPE biodīzeļdegvielas vērtības ķēdi. Katrā ziņā Komisija ir konstatējusi, ka vienīgā cena tirgū, ir cena, ko maksā maisījumu ražotāji (proti, minerālās dīzeļdegvielas atsauces cena).

| (74) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka programma rada ieguvumu maisījumu ražotājiem, kas galu galā maksā zemāku cenu par biodīzeļdegvielu, kuru pērk, Komisija ir konstatējusi, ka jautājums par to, vai (arī) Pertamina vai AKR gūst labumu no šīs programmas, nav vērtējams šajā izmeklēšanā, jo tie nav attiecīgā izstrādājuma ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka programma rada ieguvumu maisījumu ražotājiem, kas galu galā maksā zemāku cenu par biodīzeļdegvielu, kuru pērk, Komisija ir konstatējusi, ka jautājums par to, vai (arī) Pertamina vai AKR gūst labumu no šīs programmas, nav vērtējams šajā izmeklēšanā, jo tie nav attiecīgā izstrādājuma ražotāji eksportētāji.

Pertamina

AKR

| (75) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV, PT Ciliandra Perkasa, Permata grupa un Wilmar apgalvoja, ka Komisija ir kļūdījusies, konstatēdama, ka OPPF rada ieguvumu biodīzeļdegvielas ražotājiem tāpēc, ka:






  a) | Komisijas norādītais hipotētiskais scenārijs ir kļūdains, ciktāl tajā konstatēts, ka tad, ja nebūtu OPPF, biodīzeļdegvielas ražotāji saņemtu mazāku cenu par savu biodīzeļdegvielu. Kā norāda IV, ja nebūtu OPPF un ja ražotājiem nebūtu juridiska pienākuma pārdot biodīzeļdegvielu iekšzemes tirgū, biodīzeļdegvielas ražotāji vienkārši gūtu maksimālu peļņu un pārdotu produkciju eksporta tirgū; un |
| --- | --- | --- |

(75)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV, PT Ciliandra Perkasa, Permata grupa un Wilmar apgalvoja, ka Komisija ir kļūdījusies, konstatēdama, ka OPPF rada ieguvumu biodīzeļdegvielas ražotājiem tāpēc, ka:

PT Ciliandra Perkasa

Permata

Wilmar

OPPF

a)

Komisijas norādītais hipotētiskais scenārijs ir kļūdains, ciktāl tajā konstatēts, ka tad, ja nebūtu OPPF, biodīzeļdegvielas ražotāji saņemtu mazāku cenu par savu biodīzeļdegvielu. Kā norāda IV, ja nebūtu OPPF un ja ražotājiem nebūtu juridiska pienākuma pārdot biodīzeļdegvielu iekšzemes tirgū, biodīzeļdegvielas ražotāji vienkārši gūtu maksimālu peļņu un pārdotu produkciju eksporta tirgū; un

OPPF

OPPF

| b) | konversijas izmaksas, ko IV izmantojusi formulā, lai aprēķinātu biodīzeļdegvielas atsauces cenu, nav pārmērīgas, jo tajās nav ņemtas vērā pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņa. |
| --- | --- |

b)

konversijas izmaksas, ko IV izmantojusi formulā, lai aprēķinātu biodīzeļdegvielas atsauces cenu, nav pārmērīgas, jo tajās nav ņemtas vērā pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņa.

| (76) | Komisija ir izvērtējusi hipotētisko scenāriju, kas izklāstīts galīgajā izpaustajā informācijā un 65. apsvērumā. Tomēr Komisija uzskata, ka IV apgalvojums arī apstiprina, ka OPPF rada ieguvumu biodīzeļdegvielas ražotājiem. IV arguments ir balstīts uz diviem pamatelementiem: 1) biodīzeļdegvielas ražotājiem nav juridiska pienākuma pārdot biodīzeļdegvielu iekšzemes tirgū un 2) biodīzeļdegvielas ražotāji ir racionāli ekonomikas dalībnieki, kas cenšas gūt maksimālu peļņu. |
| --- | --- |

(76)

Komisija ir izvērtējusi hipotētisko scenāriju, kas izklāstīts galīgajā izpaustajā informācijā un 65. apsvērumā. Tomēr Komisija uzskata, ka IV apgalvojums arī apstiprina, ka OPPF rada ieguvumu biodīzeļdegvielas ražotājiem. IV arguments ir balstīts uz diviem pamatelementiem: 1) biodīzeļdegvielas ražotājiem nav juridiska pienākuma pārdot biodīzeļdegvielu iekšzemes tirgū un 2) biodīzeļdegvielas ražotāji ir racionāli ekonomikas dalībnieki, kas cenšas gūt maksimālu peļņu.

OPPF

| (77) | Komisija neapstrīd šos abus IV izvirzītos elementus. Komisija uzskata, ka fakts, ka tādi racionāli ekonomikas dalībnieki kā biodīzeļdegvielas ražotāji nolemj piedalīties OPPF shēmā, lai gan tiem nav juridiska pienākuma to darīt, ir empīrisks un neapstrīdams pierādījums, ka viņiem tā ir vislabākā iespēja, kā veikt darījumdarbību. |
| --- | --- |

(77)

Komisija neapstrīd šos abus IV izvirzītos elementus. Komisija uzskata, ka fakts, ka tādi racionāli ekonomikas dalībnieki kā biodīzeļdegvielas ražotāji nolemj piedalīties OPPF shēmā, lai gan tiem nav juridiska pienākuma to darīt, ir empīrisks un neapstrīdams pierādījums, ka viņiem tā ir vislabākā iespēja, kā veikt darījumdarbību.

OPPF

| (78) | Ja – kā to apgalvojusi IV un ko Komisijai nav bijis iemesla apstrīdēt – “privāto biodīzeļdegvielas ražotāju (no kuriem daudzi ietilpst daudznacionālās grupās) mērķis ir gūt maksimālu peļņu” (11), tas nozīmē, ka dalība OPPF shēmā ir visrentablākais tiem pieejamais darījumdarbības veids. Tādējādi jebkurā hipotētiskajā scenārijā biodīzeļdegvielas ražotāji atrastos neizdevīgākā situācijā. Ja tā nebūtu, racionāls ekonomikas dalībnieks, kuram nebūtu juridisku ierobežojumu, būtu izvēlējies ienesīgāku iespēju, nevis piedalīties shēmā. |
| --- | --- |

(78)

Ja – kā to apgalvojusi IV un ko Komisijai nav bijis iemesla apstrīdēt – “privāto biodīzeļdegvielas ražotāju (no kuriem daudzi ietilpst daudznacionālās grupās) mērķis ir gūt maksimālu peļņu” (11), tas nozīmē, ka dalība OPPF shēmā ir visrentablākais tiem pieejamais darījumdarbības veids. Tādējādi jebkurā hipotētiskajā scenārijā biodīzeļdegvielas ražotāji atrastos neizdevīgākā situācijā. Ja tā nebūtu, racionāls ekonomikas dalībnieks, kuram nebūtu juridisku ierobežojumu, būtu izvēlējies ienesīgāku iespēju, nevis piedalīties shēmā.

privāto biodīzeļdegvielas ražotāju (no kuriem daudzi ietilpst daudznacionālās grupās) mērķis ir gūt maksimālu peļņu

11

OPPF

| (79) | Tāpēc Komisija secina, ka, piedaloties šajā shēmā, biodīzeļdegvielas ražotāji atrodas izdevīgākā situācijā neatkarīgi no alternatīvā hipotētiskā scenārija. Attiecīgi Komisija apstiprina savu secinājumu, ka OPPF rada ieguvumu biodīzeļdegvielas ražotājiem. |
| --- | --- |

(79)

Tāpēc Komisija secina, ka, piedaloties šajā shēmā, biodīzeļdegvielas ražotāji atrodas izdevīgākā situācijā neatkarīgi no alternatīvā hipotētiskā scenārija. Attiecīgi Komisija apstiprina savu secinājumu, ka OPPF rada ieguvumu biodīzeļdegvielas ražotājiem.

OPPF

| (80) | Attiecībā uz IV apgalvojumu, ka konversijas izmaksas, kas izmantotas formulā, lai aprēķinātu biodīzeļdegvielas atsauces cenu, nav pārmērīgas, Komisija norāda, ka tā uzskata OPPF maksājumus biodīzeļdegvielas ražotājiem par dotāciju un ka tie nav daļa no atlīdzības par biodīzeļdegvielas iegādi. Tāpēc Komisija uzskata, ka, nosakot, vai bijis ieguvums, nav būtiski, vai minētās konversijas izmaksas ir pārmērīgas. |
| --- | --- |

(80)

Attiecībā uz IV apgalvojumu, ka konversijas izmaksas, kas izmantotas formulā, lai aprēķinātu biodīzeļdegvielas atsauces cenu, nav pārmērīgas, Komisija norāda, ka tā uzskata OPPF maksājumus biodīzeļdegvielas ražotājiem par dotāciju un ka tie nav daļa no atlīdzības par biodīzeļdegvielas iegādi. Tāpēc Komisija uzskata, ka, nosakot, vai bijis ieguvums, nav būtiski, vai minētās konversijas izmaksas ir pārmērīgas.

OPPF

| (81) | Katrā ziņā, pat ja Komisija piekristu IV argumentācijai, ka šajā gadījumā ieguvuma nav, jo OPPF maksājumi ir atlīdzība par biodīzeļdegvielas iegādi, tā norada, ka konversijas izmaksu summa netiek regulāri mainīta un kopš 2016. gada 21. marta ir noteikta 100 USD apmērā par tonnu. Komisija atzīst, ka IV pārbaudes apmeklējuma laikā ir apgalvojusi, ka konversijas izmaksas tiek pārskatītas katru gadu. Tomēr Komisija uzskata, ka šāda pārskatīšanas procesa rezultāts neatspoguļo tirgus realitāti, jo, kā skaidrots 69. apsvērumā, konversijas izmaksu summa ir lielāka nekā reālās izmaksas, kas rodas biodīzeļdegvielas ražotājiem. |
| --- | --- |

(81)

Katrā ziņā, pat ja Komisija piekristu IV argumentācijai, ka šajā gadījumā ieguvuma nav, jo OPPF maksājumi ir atlīdzība par biodīzeļdegvielas iegādi, tā norada, ka konversijas izmaksu summa netiek regulāri mainīta un kopš 2016. gada 21. marta ir noteikta 100 USD apmērā par tonnu. Komisija atzīst, ka IV pārbaudes apmeklējuma laikā ir apgalvojusi, ka konversijas izmaksas tiek pārskatītas katru gadu. Tomēr Komisija uzskata, ka šāda pārskatīšanas procesa rezultāts neatspoguļo tirgus realitāti, jo, kā skaidrots 69. apsvērumā, konversijas izmaksu summa ir lielāka nekā reālās izmaksas, kas rodas biodīzeļdegvielas ražotājiem.

OPPF

| (82) | IV apgalvo arī, ka uzskata Komisijas savāktos konversijas izmaksu datus par nereprezentatīviem. Šajā ziņā Komisija vispirms norāda, ka IV nav iesniegusi jaunus faktus sava apgalvojuma pamatošanai. Otrkārt, Komisija norāda, ka tā pārbaudīja šīs izmaksas pārbaudes apmeklējuma laikā dažu biodīzeļdegvielas ražotāju telpās. Skaidrības labad, lai aprēķinātu minētās izmaksas, Komisija atskaitīja tā glicerīna vērtību, ko iegūst, NPE rafinējot par biodīzeļdegvielu (12). |
| --- | --- |

(82)

IV apgalvo arī, ka uzskata Komisijas savāktos konversijas izmaksu datus par nereprezentatīviem. Šajā ziņā Komisija vispirms norāda, ka IV nav iesniegusi jaunus faktus sava apgalvojuma pamatošanai. Otrkārt, Komisija norāda, ka tā pārbaudīja šīs izmaksas pārbaudes apmeklējuma laikā dažu biodīzeļdegvielas ražotāju telpās. Skaidrības labad, lai aprēķinātu minētās izmaksas, Komisija atskaitīja tā glicerīna vērtību, ko iegūst, NPE rafinējot par biodīzeļdegvielu (12).

12

| (83) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, pat ja Komisija piekristu IV apgalvojumam, ka OPPF maksājumi ir atlīdzība par biodīzeļdegvielas iegādi (kā tas tomēr nav), tik un tā pastāvētu ieguvums par labu biodīzeļdegvielas ražotājiem. Pat ja piejaukuma norma neeksistētu, biodīzeļdegvielas ražotāji nesaņemtu pilnu kompensāciju, ko nodrošina OPPF. |
| --- | --- |

(83)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, pat ja Komisija piekristu IV apgalvojumam, ka OPPF maksājumi ir atlīdzība par biodīzeļdegvielas iegādi (kā tas tomēr nav), tik un tā pastāvētu ieguvums par labu biodīzeļdegvielas ražotājiem. Pat ja piejaukuma norma neeksistētu, biodīzeļdegvielas ražotāji nesaņemtu pilnu kompensāciju, ko nodrošina OPPF.

OPPF

OPPF

| (84) | Wilmar arī apgalvo, ka atsauces cena, kas noteikta vietējai Indonēzijas biodīzeļdegvielai, atspoguļo neizkropļota tirgus dinamiku un ir maksimāli atbilstoša neizkropļota tirgus dinamikai. Komisija ir konstatējusi, ka Indonēzijas iekšzemes biodīzeļdegvielas tirgus tiek pilnībā regulēts – tiek regulēta gan NPE cena, gan arī biodīzeļdegvielas cena un pieprasījums. Biodīzeļdegvielas piegādātājiem ir jāpārdod konkrēti daudzumi par konkrētu cenu, kas aprēķināta pēc formulas, kura noteikta iepriekš, pamatojoties uz tirgus realitātei neatbilstošiem elementiem. Tāpēc Komisija nemaina secinājumu, ka IV noteiktā atsauces cena neatspoguļo cenu, kāda tā būtu neizkropļotos tirgus apstākļos. Konkrēti, Komisija uzskata, ka vienīgā ticamā vistuvākā vērtība cenai neizkropļotā iekšzemes tirgū ir cena, ko maksā maisījumu ražotāji. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(84)

Wilmar arī apgalvo, ka atsauces cena, kas noteikta vietējai Indonēzijas biodīzeļdegvielai, atspoguļo neizkropļota tirgus dinamiku un ir maksimāli atbilstoša neizkropļota tirgus dinamikai. Komisija ir konstatējusi, ka Indonēzijas iekšzemes biodīzeļdegvielas tirgus tiek pilnībā regulēts – tiek regulēta gan NPE cena, gan arī biodīzeļdegvielas cena un pieprasījums. Biodīzeļdegvielas piegādātājiem ir jāpārdod konkrēti daudzumi par konkrētu cenu, kas aprēķināta pēc formulas, kura noteikta iepriekš, pamatojoties uz tirgus realitātei neatbilstošiem elementiem. Tāpēc Komisija nemaina secinājumu, ka IV noteiktā atsauces cena neatspoguļo cenu, kāda tā būtu neizkropļotos tirgus apstākļos. Konkrēti, Komisija uzskata, ka vienīgā ticamā vistuvākā vērtība cenai neizkropļotā iekšzemes tirgū ir cena, ko maksā maisījumu ražotāji. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

Wilmar

| (85) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV un Wilmar apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, uzskatīdama, ka arī tam, ka OPPF rada ieguvumu maisījumu ražotājiem, nav būtiskas nozīmes. Kā norāda IV, jau tas vien, ka OPPF ir paredzēts, lai radītu ieguvumu (arī) maisījumu ražotājiem, nozīmē, ka to nevar uzskatīt par dotāciju. |
| --- | --- |

(85)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV un Wilmar apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, uzskatīdama, ka arī tam, ka OPPF rada ieguvumu maisījumu ražotājiem, nav būtiskas nozīmes. Kā norāda IV, jau tas vien, ka OPPF ir paredzēts, lai radītu ieguvumu (arī) maisījumu ražotājiem, nozīmē, ka to nevar uzskatīt par dotāciju.

Wilmar

OPPF

OPPF

| (86) | Kā paskaidrots 64.–74. apsvērumā, Komisija uzskata, ka tam, vai maisījumu ražotājiem bijis ieguvums no konkrētās programmas, šajā izmeklēšanā nav būtiskas nozīmes. Netiek apstrīdēts, ka OPPF piešķir dotāciju par labu biodīzeļdegvielas ražotājiem – dotāciju, kas netiktu piešķirta, ja nebūtu programmas. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(86)

Kā paskaidrots 64.–74. apsvērumā, Komisija uzskata, ka tam, vai maisījumu ražotājiem bijis ieguvums no konkrētās programmas, šajā izmeklēšanā nav būtiskas nozīmes. Netiek apstrīdēts, ka OPPF piešķir dotāciju par labu biodīzeļdegvielas ražotājiem – dotāciju, kas netiktu piešķirta, ja nebūtu programmas. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

OPPF

3.1.3.   Ieguvuma kopējā apjomā aprēķinā izmantotā metodika

Ieguvuma kopējā apjomā aprēķinā izmantotā metodika

| (87) | Visi ražotāji eksportētāji apgalvo, ka Komisija ir kļūdījusies, aprēķinādama ieguvuma apjomu, ko saņēma ražotāji eksportētāji, jo aprēķinā iekļāvusi naudas summu, ko OPPF izmaksāja kā atlīdzību par transporta izmaksām. Ražotāji eksportētāji uzskata, ka minētā naudas summa ir tikai atlīdzība par izmaksām, kas tiem jau bija radušās, tāpēc tā nav ieguvums. Turklāt viens ražotājs eksportētājs apgalvo, ka minētās izmaksas būtu jāuzskata par izmaksām, kas radušās, lai pieteiktos subsīdiju shēmai, tāpēc tās būtu jāizslēdz atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(87)

Visi ražotāji eksportētāji apgalvo, ka Komisija ir kļūdījusies, aprēķinādama ieguvuma apjomu, ko saņēma ražotāji eksportētāji, jo aprēķinā iekļāvusi naudas summu, ko OPPF izmaksāja kā atlīdzību par transporta izmaksām. Ražotāji eksportētāji uzskata, ka minētā naudas summa ir tikai atlīdzība par izmaksām, kas tiem jau bija radušās, tāpēc tā nav ieguvums. Turklāt viens ražotājs eksportētājs apgalvo, ka minētās izmaksas būtu jāuzskata par izmaksām, kas radušās, lai pieteiktos subsīdiju shēmai, tāpēc tās būtu jāizslēdz atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam.

OPPF

| (88) | Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam, jo neuzskata, ka biodīzeļdegvielas ražotājiem radušās transporta izmaksas ir “jebkura pieteikuma iesniegšanas maksa vai citas nepieciešamās izmaksas, kas jāmaksā, lai pieteiktos uz subsīdiju vai lai to saņemtu”. |
| --- | --- |

(88)

Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam, jo neuzskata, ka biodīzeļdegvielas ražotājiem radušās transporta izmaksas ir “jebkura pieteikuma iesniegšanas maksa vai citas nepieciešamās izmaksas, kas jāmaksā, lai pieteiktos uz subsīdiju vai lai to saņemtu”.

jebkura pieteikuma iesniegšanas maksa vai citas nepieciešamās izmaksas, kas jāmaksā, lai pieteiktos uz subsīdiju vai lai to saņemtu

| (89) | Pirmkārt, Komisija ir konstatējusi, ka dokumentā Guidelines for the calculation of the amount of subsidy in countervailing duty investigations (“pamatnostādnes”) ir precizēts, ka “vienīgās maksas vai izmaksas, ko parasti var atskaitīt, ir tās, kas izmeklēšanas laikposmā tieši samaksātas valdībai. Jāpierāda, ka šāds maksājums ir obligāts, lai saņemtu subsīdiju. Tādējādi maksājumi, kas, piesakoties subsīdijām, veikti privātpersonām, piemēram, juristiem, grāmatvežiem, nav atskaitāmi” (13). |
| --- | --- |

(89)

Pirmkārt, Komisija ir konstatējusi, ka dokumentā Guidelines for the calculation of the amount of subsidy in countervailing duty investigations (“pamatnostādnes”) ir precizēts, ka “vienīgās maksas vai izmaksas, ko parasti var atskaitīt, ir tās, kas izmeklēšanas laikposmā tieši samaksātas valdībai. Jāpierāda, ka šāds maksājums ir obligāts, lai saņemtu subsīdiju. Tādējādi maksājumi, kas, piesakoties subsīdijām, veikti privātpersonām, piemēram, juristiem, grāmatvežiem, nav atskaitāmi” (13).

Guidelines for the calculation of the amount of subsidy in countervailing duty investigations

vienīgās maksas vai izmaksas, ko parasti var atskaitīt, ir tās, kas izmeklēšanas laikposmā tieši samaksātas valdībai. Jāpierāda, ka šāds maksājums ir obligāts, lai saņemtu subsīdiju. Tādējādi maksājumi, kas, piesakoties subsīdijām, veikti privātpersonām, piemēram, juristiem, grāmatvežiem, nav atskaitāmi

13

| (90) | Pretēji tam, kas paredzēts minētajās pamatnostādnēs, konkrētās transporta izmaksas netiek samaksātas tieši IV, bet tiek maksātas privātiem uzņēmumiem. Tāpat minētais ražotājs eksportētājs nav paskaidrojis, kādā veidā šīs transporta izmaksas ir “obligātas”, lai saņemtu subsīdiju. |
| --- | --- |

(90)

Pretēji tam, kas paredzēts minētajās pamatnostādnēs, konkrētās transporta izmaksas netiek samaksātas tieši IV, bet tiek maksātas privātiem uzņēmumiem. Tāpat minētais ražotājs eksportētājs nav paskaidrojis, kādā veidā šīs transporta izmaksas ir “obligātas”, lai saņemtu subsīdiju.

| (91) | Otrkārt, Komisija uzskata, ka transporta izmaksas ir drīzāk izmaksas, kas parasti rodas biodīzeļdegvielas ražotājiem to komercdarījumos ar maisījumu ražotājiem. Transporta izmaksas parasti ir daļa no pirkuma cenas/līguma, un tāpēc Komisija neuzskata, ka ir objektīvs pamatojums to atlīdzināšanai. Attiecīgi naudas summa, ko OPPF samaksājis kā atlīdzību par transporta izmaksām, ir uzskatāma par ieguvumu. |
| --- | --- |

(91)

Otrkārt, Komisija uzskata, ka transporta izmaksas ir drīzāk izmaksas, kas parasti rodas biodīzeļdegvielas ražotājiem to komercdarījumos ar maisījumu ražotājiem. Transporta izmaksas parasti ir daļa no pirkuma cenas/līguma, un tāpēc Komisija neuzskata, ka ir objektīvs pamatojums to atlīdzināšanai. Attiecīgi naudas summa, ko OPPF samaksājis kā atlīdzību par transporta izmaksām, ir uzskatāma par ieguvumu.

OPPF

| (92) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, minētais apgalvojums tiek noraidīts, un Komisija secina, ka biodīzeļdegvielas ražotājiem radušos transporta izmaksu atlīdzība nav atskaitāma no ieguvuma aprēķina. No naudas līdzekļiem, ko pārvaldības aģentūra piešķīrusi biodīzeļdegvielas ražotājiem, tiek segta ne tikai starpība starp minerālās dīzeļdegvielas atsauces cenu un biodīzeļdegvielas atsauces cenu, bet arī transporta izmaksas, tās pašas dotācijas ietvaros. |
| --- | --- |

(92)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, minētais apgalvojums tiek noraidīts, un Komisija secina, ka biodīzeļdegvielas ražotājiem radušos transporta izmaksu atlīdzība nav atskaitāma no ieguvuma aprēķina. No naudas līdzekļiem, ko pārvaldības aģentūra piešķīrusi biodīzeļdegvielas ražotājiem, tiek segta ne tikai starpība starp minerālās dīzeļdegvielas atsauces cenu un biodīzeļdegvielas atsauces cenu, bet arī transporta izmaksas, tās pašas dotācijas ietvaros.

| (93) | Ražotāji eksportētāji apgalvoja arī, ka saistībā ar OPPF maksājumiem tiem rodas kredīta izmaksas. Kā norādījuši biodīzeļdegvielas ražotāji, šāda situācija ir tāpēc, ka OPPF izmaksā dotācijas maksājumu vairākus mēnešus pēc tam, kad ražotāji izrakstījuši rēķinu attiecīgajam maisījuma ražotājam. |
| --- | --- |

(93)

Ražotāji eksportētāji apgalvoja arī, ka saistībā ar OPPF maksājumiem tiem rodas kredīta izmaksas. Kā norādījuši biodīzeļdegvielas ražotāji, šāda situācija ir tāpēc, ka OPPF izmaksā dotācijas maksājumu vairākus mēnešus pēc tam, kad ražotāji izrakstījuši rēķinu attiecīgajam maisījuma ražotājam.

OPPF

OPPF

| (94) | Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam, jo tā neatkāpās no sava secinājuma, ka OPPF maksājumi ir dotācija, nevis maksājums par preču pirkšanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka ražotājiem eksportētājiem minētās dotācijas pirmām kārtām nebija jāsaņem un ka ar tām nevar saistīt nekāda veida kredīta izmaksas. |
| --- | --- |

(94)

Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam, jo tā neatkāpās no sava secinājuma, ka OPPF maksājumi ir dotācija, nevis maksājums par preču pirkšanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka ražotājiem eksportētājiem minētās dotācijas pirmām kārtām nebija jāsaņem un ka ar tām nevar saistīt nekāda veida kredīta izmaksas.

OPPF

| (95) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, minētais apgalvojums tiek noraidīts, un Komisija secina, ka iespējamās kredīta izmaksas, kas radušās biodīzeļdegvielas ražotājiem, nav atskaitāmas no ieguvuma aprēķina. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, minētais apgalvojums tiek noraidīts, un Komisija secina, ka iespējamās kredīta izmaksas, kas radušās biodīzeļdegvielas ražotājiem, nav atskaitāmas no ieguvuma aprēķina.

| (96) | Attiecīgi Komisija neatkāpjas no saviem konstatējumiem, ka IV atbalsts biodīzeļdegvielas nozarei naudas līdzekļu tiešas nodošanas veidā ar Biodīzeļdegvielas subsīdiju fonda starpniecību bija kompensējama subsīdija, kā secināts pagaidu regulas 80.–83. apsvērumā. |
| --- | --- |

(96)

Attiecīgi Komisija neatkāpjas no saviem konstatējumiem, ka IV atbalsts biodīzeļdegvielas nozarei naudas līdzekļu tiešas nodošanas veidā ar Biodīzeļdegvielas subsīdiju fonda starpniecību bija kompensējama subsīdija, kā secināts pagaidu regulas 80.–83. apsvērumā.

| (97) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV, PT Ciliandra Perkasa, Permata grupa un Wilmar apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, noraidīdama ražotāju eksportētāju apgalvojumu, ka Komisijai ieguvuma aprēķinā būtu bijis jāatskaita transporta izmaksas un kredīta izmaksas. Kā norāda IV, šīs izmaksas nenovēršami rodas, lai varētu saņemt dotāciju izmaksu. |
| --- | --- |

(97)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV, PT Ciliandra Perkasa, Permata grupa un Wilmar apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, noraidīdama ražotāju eksportētāju apgalvojumu, ka Komisijai ieguvuma aprēķinā būtu bijis jāatskaita transporta izmaksas un kredīta izmaksas. Kā norāda IV, šīs izmaksas nenovēršami rodas, lai varētu saņemt dotāciju izmaksu.

PT Ciliandra Perkasa

Permata

Wilmar

| (98) | Komisija šo apgalvojumu jau ir izanalizējusi 89. apsvērumā. Papildus tam, kas jau ir paskaidrots 91. apsvērumā, Komisija norāda, ka saskaņā ar pamatnostādnēm “vienīgās maksas vai izmaksas, ko parasti var atskaitīt, ir tās, kas izmeklēšanas laikposmā tieši samaksātas valdībai”. Šajā gadījumā transporta izmaksas nav samaksātas valdībai, bet ir samaksātas privātpersonām, un pēc tam tās ir atlīdzinājusi IV. Tāpēc Komisija nemaina savu secinājumu, ka saskaņā ar pamatnostādnēm transporta izmaksas nav uzskatāmas par izmaksām, ko var atskaitīt. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(98)

Komisija šo apgalvojumu jau ir izanalizējusi 89. apsvērumā. Papildus tam, kas jau ir paskaidrots 91. apsvērumā, Komisija norāda, ka saskaņā ar pamatnostādnēm “vienīgās maksas vai izmaksas, ko parasti var atskaitīt, ir tās, kas izmeklēšanas laikposmā tieši samaksātas valdībai”. Šajā gadījumā transporta izmaksas nav samaksātas valdībai, bet ir samaksātas privātpersonām, un pēc tam tās ir atlīdzinājusi IV. Tāpēc Komisija nemaina savu secinājumu, ka saskaņā ar pamatnostādnēm transporta izmaksas nav uzskatāmas par izmaksām, ko var atskaitīt. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

vienīgās maksas vai izmaksas, ko parasti var atskaitīt, ir tās, kas izmeklēšanas laikposmā tieši samaksātas valdībai

| (99) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, savā aprēķinā par ieguvumu, kas saņemts šīs shēmas ietvaros, neatskaitīdama iemaksas OPPF. Tomēr minētās iemaksas bija saistītas ar IV noteikto eksporta nodevu samaksu par dažādiem no Indonēzijas eksportētājiem izstrādājumiem uz NPE bāzes. Tādējādi minētās nodevas tika iekasētas par daudziem citiem izstrādājumiem, kas nav izstrādājums, uz kuru attiecas izmeklēšana. Kā paskaidrots pagaidu regulas 64. apsvērumā un izvērstāk paskaidrots šīs regulas 62. apsvērumā, minētās nodevas ir valsts līdzekļi. Šis punkts atbilst patiesībai neatkarīgi no tā, kura valdības struktūra ir bijusi atbildīga par nodevu iekasēšanu. Tāpēc tiek secināts, ka nav atbilstoši no saņemtā ieguvuma atskaitīt iemaksas OPPF. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(99)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, savā aprēķinā par ieguvumu, kas saņemts šīs shēmas ietvaros, neatskaitīdama iemaksas OPPF. Tomēr minētās iemaksas bija saistītas ar IV noteikto eksporta nodevu samaksu par dažādiem no Indonēzijas eksportētājiem izstrādājumiem uz NPE bāzes. Tādējādi minētās nodevas tika iekasētas par daudziem citiem izstrādājumiem, kas nav izstrādājums, uz kuru attiecas izmeklēšana. Kā paskaidrots pagaidu regulas 64. apsvērumā un izvērstāk paskaidrots šīs regulas 62. apsvērumā, minētās nodevas ir valsts līdzekļi. Šis punkts atbilst patiesībai neatkarīgi no tā, kura valdības struktūra ir bijusi atbildīga par nodevu iekasēšanu. Tāpēc tiek secināts, ka nav atbilstoši no saņemtā ieguvuma atskaitīt iemaksas OPPF. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

OPPF

OPPF

| (100) | Tāpat pēc galīgās informācijas izpaušanas IV apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, subsīdijas summas noteikšanai izmantodama biodīzeļdegvielas apgrozījumu. Tika apgalvots, ka šim nolūkam bija jāizmanto biodīzeļdegvielas ražotāju kopējais apgrozījums (ieskaitot arī citus izstrādājumus, kas nav biodīzeļdegviela). Tomēr subsīdijas no OPPF tika piešķirtas vienīgi tāpēc, ka ražotāji bija pārdevuši biodīzeļdegvielu. Tādējādi Komisija uzskata, ka tā aprēķinā bija izmantojusi pareizo apgrozījumu, tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(100)

Tāpat pēc galīgās informācijas izpaušanas IV apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, subsīdijas summas noteikšanai izmantodama biodīzeļdegvielas apgrozījumu. Tika apgalvots, ka šim nolūkam bija jāizmanto biodīzeļdegvielas ražotāju kopējais apgrozījums (ieskaitot arī citus izstrādājumus, kas nav biodīzeļdegviela). Tomēr subsīdijas no OPPF tika piešķirtas vienīgi tāpēc, ka ražotāji bija pārdevuši biodīzeļdegvielu. Tādējādi Komisija uzskata, ka tā aprēķinā bija izmantojusi pareizo apgrozījumu, tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

OPPF

| (101) | Komisija ir konstatējusi, ka IV nebija iesniegusi nekādus papildu argumentus, lai pamatotu savus apgalvojumus, tāpēc Komisija apstiprina savus 95. apsvērumā izklāstītos konstatējumus. |
| --- | --- |

(101)

Komisija ir konstatējusi, ka IV nebija iesniegusi nekādus papildu argumentus, lai pamatotu savus apgalvojumus, tāpēc Komisija apstiprina savus 95. apsvērumā izklāstītos konstatējumus.

3.2.   Valdības atbalsts biodīzeļdegvielas nozarei, nodrošinot NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību

Valdības atbalsts biodīzeļdegvielas nozarei, nodrošinot NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību

| (102) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV, kā arī lielākā daļa ražotāju eksportētāju apgalvoja, ka Komisija ir kļūdījusies, uzskatīdama, ka eksporta ierobežojumi, ko IV noteikusi attiecībā uz NPE un tā atvasinājumiem, ir kompensējama subsīdija. Kā norāda IV un ražotāji eksportētāji, PTO judikatūrā eksporta ierobežojumi konsekventi netiek uzskatīti par kompensējamām subsīdijām. |
| --- | --- |

(102)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV, kā arī lielākā daļa ražotāju eksportētāju apgalvoja, ka Komisija ir kļūdījusies, uzskatīdama, ka eksporta ierobežojumi, ko IV noteikusi attiecībā uz NPE un tā atvasinājumiem, ir kompensējama subsīdija. Kā norāda IV un ražotāji eksportētāji, PTO judikatūrā eksporta ierobežojumi konsekventi netiek uzskatīti par kompensējamām subsīdijām.

| (103) | Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija norāda, ka pagaidu regulā eksporta ierobežojumi per se netiek uzskatīti par kompensējamām subsīdijām. Komisija uzskata, ka eksporta ierobežojumu (piemēram, izvedmuitas nodokļu un eksporta nodevu) noteikšana ir viens no līdzekļiem vai instrumentiem, ko IV izmanto, lai nodrošinātu NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību. Komisija ir konstatējusi (sk. pagaidu regulas 172. apsvērumu), ka, ņemot vērā izmeklēšanā pieejamos pierādījumus un saskaņā ar ES un PTO judikatūru, NPE nodrošināšana par neatbilstoši zemu atlīdzību ir kompensējama subsīdija. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija norāda, ka pagaidu regulā eksporta ierobežojumi per se netiek uzskatīti par kompensējamām subsīdijām. Komisija uzskata, ka eksporta ierobežojumu (piemēram, izvedmuitas nodokļu un eksporta nodevu) noteikšana ir viens no līdzekļiem vai instrumentiem, ko IV izmanto, lai nodrošinātu NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību. Komisija ir konstatējusi (sk. pagaidu regulas 172. apsvērumu), ka, ņemot vērā izmeklēšanā pieejamos pierādījumus un saskaņā ar ES un PTO judikatūru, NPE nodrošināšana par neatbilstoši zemu atlīdzību ir kompensējama subsīdija.

per se

| (104) | Tālāk Komisija analizēs ieinteresēto personu apgalvojumus par Komisijas pagaidu konstatējumiem, ka IV atbalsts biodīzeļdegvielas nozarei, nodrošinot NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību, ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē un/vai ienākumu vai cenu atbalsts pamatregulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Komisija analizēs arī apgalvojumus par kļūdām ieguvuma noteikšanā. |
| --- | --- |

(104)

Tālāk Komisija analizēs ieinteresēto personu apgalvojumus par Komisijas pagaidu konstatējumiem, ka IV atbalsts biodīzeļdegvielas nozarei, nodrošinot NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību, ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē un/vai ienākumu vai cenu atbalsts pamatregulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Komisija analizēs arī apgalvojumus par kļūdām ieguvuma noteikšanā.

| (105) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV un Permata grupa apgalvoja, ka valdības noteiktie eksporta ierobežojumi nekādā ziņā nevar būt finansiāls ieguldījums. Šajā ziņā Komisija norāda, ka šim apgalvojumam šajā lietā nav būtiskas nozīmes. Tas skaidrojams ar Komisija secinājumu, ka finansiālais ieguldījums, ko IV piešķīra par labu ražotājiem eksportētājiem, izriet no NPE nodrošināšanas par neatbilstoši zemu atlīdzību. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(105)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV un Permata grupa apgalvoja, ka valdības noteiktie eksporta ierobežojumi nekādā ziņā nevar būt finansiāls ieguldījums. Šajā ziņā Komisija norāda, ka šim apgalvojumam šajā lietā nav būtiskas nozīmes. Tas skaidrojams ar Komisija secinājumu, ka finansiālais ieguldījums, ko IV piešķīra par labu ražotājiem eksportētājiem, izriet no NPE nodrošināšanas par neatbilstoši zemu atlīdzību. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

Permata

3.2.1.   Nespēja pierādīt finansiāla ieguldījuma esību

Nespēja pierādīt finansiāla ieguldījuma esību

| (106) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV, Permata grupa un Wilmar apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi finansiāla ieguldījuma esību. Respondenti uzskata, ka iemesli tam ir šādi:






  a) | izmeklēšanas laikposmā netika iekasēti eksportu ierobežojošie maksājumi, jo izmeklēšanas laikposmā tika apturēta izvedmuitas nodokļa iekasēšana un pēc izmeklēšanas laikposma tika apturēta eksporta nodevas iekasēšana. Turklāt apturēšana nozīmē to, ka IV vairs nav nodoma piemērot eksporta ierobežojumus; un |
| --- | --- | --- |

(106)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV, Permata grupa un Wilmar apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi finansiāla ieguldījuma esību. Respondenti uzskata, ka iemesli tam ir šādi:

Permata

Wilmar

a)

izmeklēšanas laikposmā netika iekasēti eksportu ierobežojošie maksājumi, jo izmeklēšanas laikposmā tika apturēta izvedmuitas nodokļa iekasēšana un pēc izmeklēšanas laikposma tika apturēta eksporta nodevas iekasēšana. Turklāt apturēšana nozīmē to, ka IV vairs nav nodoma piemērot eksporta ierobežojumus; un

| b) | Komisija nav pierādījusi funkciju uzticēšanu NPE piegādātājiem vai to norīkošanu. |
| --- | --- |

b)

Komisija nav pierādījusi funkciju uzticēšanu NPE piegādātājiem vai to norīkošanu.

| (107) | Attiecībā uz apgalvojumu a) punktā Komisija norāda, ka izmeklēšanas laikposmā eksporta nodeva bija spēkā un tika iekasēta. Tādējādi IV apgalvojums, ka izmeklēšanas laikposmā netika iekasēti eksportu ierobežojošie maksājumi, neatbilst faktiem, jo izmeklēšanas laikposmā eksporta nodeva bija spēkā un tai bija ietekme. |
| --- | --- |

(107)

Attiecībā uz apgalvojumu a) punktā Komisija norāda, ka izmeklēšanas laikposmā eksporta nodeva bija spēkā un tika iekasēta. Tādējādi IV apgalvojums, ka izmeklēšanas laikposmā netika iekasēti eksportu ierobežojošie maksājumi, neatbilst faktiem, jo izmeklēšanas laikposmā eksporta nodeva bija spēkā un tai bija ietekme.

| (108) | Komisija nepiekrīt argumenta otrajai daļai. Ja IV nebūtu bijis nodoma turpināt eksporta ierobežojumu piemērošanu NPE un tās atvasinājumiem, tā būtu atcēlusi attiecīgos tiesību aktus. Tas, ka eksporta nodevas un izvedmuitas nodokļa likme uz laiku tika noteikta nulles līmenī, norāda, ka IV ir iecerējusi atstāt iespēju nākotnē vēl izmantot šos ierobežojumus. Šo konstatējumu apstiprina arī IV locekļu publiskie paziņojumi. Piemēram, ar 2019. gada 25. septembri datētā preses rakstā ir norādīts: “Valdība ir nolēmusi apturēt izvedmuitas nodokļa piemērošanu neapstrādātai palmu eļļai (NPE) un tās atvasinātajiem produktiem līdz nākamajam gadam, lai mazinātu finansiālo slogu palmu eļļas ražotājiem laikā, kad NPE cenas pasaules tirgū sarūk. Ekonomikas koordinācijas ministrs Darmin Nasution otrdien Džakartā norādīja, ka izvedmuitas nodoklis tiek apturēts līdz nākamā gada janvārim, jo valdība oficiāli sāk savas obligātās B-30 biodīzeļdegvielas programmas īstenošanu. Darmin norādīja, ka viņš cer, ka, īstenojot B-30 biodīzeļdegvielas politiku, kam būtu ievērojami jāpalielina pieprasījums pēc palmu eļļas, varēs kāpināt palmu eļļas cenas iekšzemes tirgū. Viņš piebilda, ka izvedmuitas nodokļa piemērošanas apturēšanu ir apstiprinājis prezidents Joko (Jokowi) Widodo. Pamatojoties uz finanšu ministrijas 2019. gada noteikumiem, valdība piemēros izvedmuitas nodokli līdz 25 USD apmērā par tonnu, ja cenas būs robežās no 570 USD līdz 619 USD par tonnu, un līdz 50 USD par tonnu, ja cenas pārsniegs 619 USD par tonnu. NPE cena 20. septembrī bija 574,9 USD par tonnu, un ir paredzams, ka līdz gada beigām tā nedaudz saruks – līdz 570 USD par tonnu. Tāpēc ministrs aicināja pārskatīt minētos noteikumus, lai varētu apturēt izvedmuitas nodokļa piemērošanu, jo tas joprojām ir piemērojams, ja par pamatu izmanto iepriekš minēto cenu formulu.”
   (14) |
| --- | --- |

(108)

Komisija nepiekrīt argumenta otrajai daļai. Ja IV nebūtu bijis nodoma turpināt eksporta ierobežojumu piemērošanu NPE un tās atvasinājumiem, tā būtu atcēlusi attiecīgos tiesību aktus. Tas, ka eksporta nodevas un izvedmuitas nodokļa likme uz laiku tika noteikta nulles līmenī, norāda, ka IV ir iecerējusi atstāt iespēju nākotnē vēl izmantot šos ierobežojumus. Šo konstatējumu apstiprina arī IV locekļu publiskie paziņojumi. Piemēram, ar 2019. gada 25. septembri datētā preses rakstā ir norādīts: “Valdība ir nolēmusi apturēt izvedmuitas nodokļa piemērošanu neapstrādātai palmu eļļai (NPE) un tās atvasinātajiem produktiem līdz nākamajam gadam, lai mazinātu finansiālo slogu palmu eļļas ražotājiem laikā, kad NPE cenas pasaules tirgū sarūk. Ekonomikas koordinācijas ministrs Darmin Nasution otrdien Džakartā norādīja, ka izvedmuitas nodoklis tiek apturēts līdz nākamā gada janvārim, jo valdība oficiāli sāk savas obligātās B-30 biodīzeļdegvielas programmas īstenošanu. Darmin norādīja, ka viņš cer, ka, īstenojot B-30 biodīzeļdegvielas politiku, kam būtu ievērojami jāpalielina pieprasījums pēc palmu eļļas, varēs kāpināt palmu eļļas cenas iekšzemes tirgū. Viņš piebilda, ka izvedmuitas nodokļa piemērošanas apturēšanu ir apstiprinājis prezidents Joko (Jokowi) Widodo. Pamatojoties uz finanšu ministrijas 2019. gada noteikumiem, valdība piemēros izvedmuitas nodokli līdz 25 USD apmērā par tonnu, ja cenas būs robežās no 570 USD līdz 619 USD par tonnu, un līdz 50 USD par tonnu, ja cenas pārsniegs 619 USD par tonnu. NPE cena 20. septembrī bija 574,9 USD par tonnu, un ir paredzams, ka līdz gada beigām tā nedaudz saruks – līdz 570 USD par tonnu. Tāpēc ministrs aicināja pārskatīt minētos noteikumus, lai varētu apturēt izvedmuitas nodokļa piemērošanu, jo tas joprojām ir piemērojams, ja par pamatu izmanto iepriekš minēto cenu formulu.”
   (14)

Valdība ir nolēmusi apturēt izvedmuitas nodokļa piemērošanu neapstrādātai palmu eļļai (NPE) un tās atvasinātajiem produktiem līdz nākamajam gadam, lai mazinātu finansiālo slogu palmu eļļas ražotājiem laikā, kad NPE cenas pasaules tirgū sarūk. Ekonomikas koordinācijas ministrs

otrdien Džakartā norādīja, ka izvedmuitas nodoklis tiek apturēts līdz nākamā gada janvārim, jo valdība oficiāli sāk savas obligātās B-30 biodīzeļdegvielas programmas īstenošanu.

norādīja, ka viņš cer, ka, īstenojot B-30 biodīzeļdegvielas politiku, kam būtu ievērojami jāpalielina pieprasījums pēc palmu eļļas, varēs kāpināt palmu eļļas cenas iekšzemes tirgū. Viņš piebilda, ka izvedmuitas nodokļa piemērošanas apturēšanu ir apstiprinājis prezidents

. Pamatojoties uz finanšu ministrijas 2019. gada noteikumiem, valdība piemēros izvedmuitas nodokli līdz 25 USD apmērā par tonnu, ja cenas būs robežās no 570 USD līdz 619 USD par tonnu, un līdz 50 USD par tonnu, ja cenas pārsniegs 619 USD par tonnu. NPE cena 20. septembrī bija 574,9 USD par tonnu, un ir paredzams, ka līdz gada beigām tā nedaudz saruks – līdz 570 USD par tonnu. Tāpēc ministrs aicināja pārskatīt minētos noteikumus, lai varētu apturēt izvedmuitas nodokļa piemērošanu, jo tas joprojām ir piemērojams, ja par pamatu izmanto iepriekš minēto cenu formulu.”

14

| (109) | Šis paziņojums arī apstiprina saikni starp eksporta ierobežojumu noteikšanu (kopā ar citiem elementiem NPE piegādātāju attiecīgās rīcības veicināšanai) un cenu faktisko līmeni iekšzemes tirgū. Tas arī pierāda, ka IV izmanto minētos instrumentus, lai ietekmētu minēto cenu līmeni. |
| --- | --- |

(109)

Šis paziņojums arī apstiprina saikni starp eksporta ierobežojumu noteikšanu (kopā ar citiem elementiem NPE piegādātāju attiecīgās rīcības veicināšanai) un cenu faktisko līmeni iekšzemes tirgū. Tas arī pierāda, ka IV izmanto minētos instrumentus, lai ietekmētu minēto cenu līmeni.

| (110) | Neraugoties uz IV un Wilmar apgalvojumu to atbildēs uz galīgās informācijas izpaušanu, Komisija secina, ka IV ir iecerējusi arī nākotnē izmantot eksporta nodevu un, iespējams, izvedmuitas nodokli. Tāpēc fakts, ka IV uz laiku neiekasēja nodokļus un nodevas, paturot prātā arī to, ka tie ir tikai daži no rīkiem, ko IV izmanto, lai nodrošinātu NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību, nevar būt par pamatu, lai apšaubītu finansiāla ieguldījuma esību. |
| --- | --- |

(110)

Neraugoties uz IV un Wilmar apgalvojumu to atbildēs uz galīgās informācijas izpaušanu, Komisija secina, ka IV ir iecerējusi arī nākotnē izmantot eksporta nodevu un, iespējams, izvedmuitas nodokli. Tāpēc fakts, ka IV uz laiku neiekasēja nodokļus un nodevas, paturot prātā arī to, ka tie ir tikai daži no rīkiem, ko IV izmanto, lai nodrošinātu NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību, nevar būt par pamatu, lai apšaubītu finansiāla ieguldījuma esību.

Wilmar

3.2.2.   Nespēja pierādīt uzticēšanu vai norīkošanu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē

Nespēja pierādīt uzticēšanu vai norīkošanu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē

| (111) | Visi ražotāji eksportētāji uzskata, ka Komisijas apgalvojums par uzticēšanu vai norīkošanu ir balstīts uz kļūdainu konstatējumu, ka IV piemērotais nodoklis un eksporta nodeva par NPE un tās atvasinājumiem ir paredzēti, lai atbalstītu biodīzeļdegvielas nozari. Turklāt Wilmar un Permata apgalvo, ka Komisija ir kļūdījusies, konstatēdama, ka NPE cenas iekšzemes tirgū de facto nosaka PT Perkebunan Nusantara – NPE ražotājs, kas pilnībā pieder IV (“PTPN”). |
| --- | --- |

(111)

Visi ražotāji eksportētāji uzskata, ka Komisijas apgalvojums par uzticēšanu vai norīkošanu ir balstīts uz kļūdainu konstatējumu, ka IV piemērotais nodoklis un eksporta nodeva par NPE un tās atvasinājumiem ir paredzēti, lai atbalstītu biodīzeļdegvielas nozari. Turklāt Wilmar un Permata apgalvo, ka Komisija ir kļūdījusies, konstatēdama, ka NPE cenas iekšzemes tirgū de facto nosaka PT Perkebunan Nusantara – NPE ražotājs, kas pilnībā pieder IV (“PTPN”).

Wilmar

Permata

de facto

PT Perkebunan Nusantara

PTPN

| (112) | Attiecībā uz pirmo apgalvojumu ražotāji eksportētāji arī precizēja, ka izmeklēšanas laikposmā izvedmuitas nodoklis bija noteiks nulles līmenī, tāpēc šajā novērtējumā tam nav nozīmes. Turpretī eksporta nodeva nebija noteikta nulles līmenī, un tā katrā ziņā nebija paredzēta, lai atbalstītu biodīzeļdegvielas nozari, bet bija paredzēta, lai finansētu OPPF. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz pirmo apgalvojumu ražotāji eksportētāji arī precizēja, ka izmeklēšanas laikposmā izvedmuitas nodoklis bija noteiks nulles līmenī, tāpēc šajā novērtējumā tam nav nozīmes. Turpretī eksporta nodeva nebija noteikta nulles līmenī, un tā katrā ziņā nebija paredzēta, lai atbalstītu biodīzeļdegvielas nozari, bet bija paredzēta, lai finansētu OPPF.

OPPF

| (113) | Komisija pagaidu regulas 88. apsvērumā ir atzinusi, ka izmeklēšanas laikposmā izvedmuitas nodoklis bija noteikts nulles līmenī. Tomēr, lai gan izmeklēšanas laikposmā izvedmuitas nodoklis konkrēto tirgus apstākļu dēļ netika īstenots, tas tomēr ir pierādījums, kādus instrumentus izmanto IV, lai stimulētu NPE piegādātājus nodrošināt NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību. Turklāt Komisija ir konstatējusi, ka IV nav atcēlusi izvedmuitas nodokli, kaut arī izmeklēšanas laikposmā tas bija noteikts nulles līmenī. Komisija ir konstatējusi arī, ka, kā aprakstīts pagaidu regulas 117.–121. apsvērumā, netika apstrīdēts, ka IV nolūks, ko tā centās sasniegt ar izvedmuitas nodokli, ir saglabāt NPE cenas iekšzemes tirgū mākslīgi zemas. |
| --- | --- |

(113)

Komisija pagaidu regulas 88. apsvērumā ir atzinusi, ka izmeklēšanas laikposmā izvedmuitas nodoklis bija noteikts nulles līmenī. Tomēr, lai gan izmeklēšanas laikposmā izvedmuitas nodoklis konkrēto tirgus apstākļu dēļ netika īstenots, tas tomēr ir pierādījums, kādus instrumentus izmanto IV, lai stimulētu NPE piegādātājus nodrošināt NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību. Turklāt Komisija ir konstatējusi, ka IV nav atcēlusi izvedmuitas nodokli, kaut arī izmeklēšanas laikposmā tas bija noteikts nulles līmenī. Komisija ir konstatējusi arī, ka, kā aprakstīts pagaidu regulas 117.–121. apsvērumā, netika apstrīdēts, ka IV nolūks, ko tā centās sasniegt ar izvedmuitas nodokli, ir saglabāt NPE cenas iekšzemes tirgū mākslīgi zemas.

| (114) | Attiecībā uz eksporta nodevu Komisija ir konstatējusi, ka tiesību aktos, ar kuriem nosaka eksporta nodevu, gan nav tieši minēts, ka nodevas mērķis ir atbalstīt biodīzeļdegvielas nozari, nodrošinot NPE par zemākām cenām, tomēr eksporta nodevas, kas kļūst par daļu no OPPF, de facto ekskluzīvi atbalsta biodīzeļdegvielas nozari ar OPPF dotācijām. Izmeklēšanā Komisija patiešām varēja pārliecināties, ka izmeklēšanas laikposmā, neraugoties uz plašāku oficiālo pilnvarojumi, ar OPPF tika atbalstīta gandrīz vienīgi biodīzeļdegvielas nozare. |
| --- | --- |

(114)

Attiecībā uz eksporta nodevu Komisija ir konstatējusi, ka tiesību aktos, ar kuriem nosaka eksporta nodevu, gan nav tieši minēts, ka nodevas mērķis ir atbalstīt biodīzeļdegvielas nozari, nodrošinot NPE par zemākām cenām, tomēr eksporta nodevas, kas kļūst par daļu no OPPF, de facto ekskluzīvi atbalsta biodīzeļdegvielas nozari ar OPPF dotācijām. Izmeklēšanā Komisija patiešām varēja pārliecināties, ka izmeklēšanas laikposmā, neraugoties uz plašāku oficiālo pilnvarojumi, ar OPPF tika atbalstīta gandrīz vienīgi biodīzeļdegvielas nozare.

OPPF

de facto

OPPF

OPPF

| (115) | Turklāt 2015. gadā – laikā, kad NPE cenas Indonēzijā bija gandrīz tādas pašas kā cenas pasaulē, – IV ieviesa eksporta nodevu. Šajā ziņā, kā jau parādīts pagaidu regulas 64.–68. apsvērumā, izvedmuitas (eksporta) nodeva ir jāvērtē nevis nošķirti, bet gan kā daļa no plašāka pasākumu kopuma, kura mērķis ir atbalstīt biodīzeļdegvielas nozari un regulēt NPE iekšzemes cenas. |
| --- | --- |

(115)

Turklāt 2015. gadā – laikā, kad NPE cenas Indonēzijā bija gandrīz tādas pašas kā cenas pasaulē, – IV ieviesa eksporta nodevu. Šajā ziņā, kā jau parādīts pagaidu regulas 64.–68. apsvērumā, izvedmuitas (eksporta) nodeva ir jāvērtē nevis nošķirti, bet gan kā daļa no plašāka pasākumu kopuma, kura mērķis ir atbalstīt biodīzeļdegvielas nozari un regulēt NPE iekšzemes cenas.

| (116) | Turklāt Komisija ir konstatējusi, ka praksē ar eksporta nodevu ir sasniegts iecerētais mērķis, proti, nospiest NPE cenas iekšzemes tirgū. Komisija savā analīzē varēja pirmām kārtām novērot starpību starp Indonēzijas NPE iekšzemes cenām un eksporta cenām. Komisija uzskata, ka šo cenu starpību var izskaidrot ar faktu, ka tieši eksporta nodevas piemērošana nospieda iekšzemes cenas, mākslīgi paturot NPE valstī IV noteiktā zemu cenu līmenī, un de facto šādas cenas ievēroja NPE piegādātāji. |
| --- | --- |

(116)

Turklāt Komisija ir konstatējusi, ka praksē ar eksporta nodevu ir sasniegts iecerētais mērķis, proti, nospiest NPE cenas iekšzemes tirgū. Komisija savā analīzē varēja pirmām kārtām novērot starpību starp Indonēzijas NPE iekšzemes cenām un eksporta cenām. Komisija uzskata, ka šo cenu starpību var izskaidrot ar faktu, ka tieši eksporta nodevas piemērošana nospieda iekšzemes cenas, mākslīgi paturot NPE valstī IV noteiktā zemu cenu līmenī, un de facto šādas cenas ievēroja NPE piegādātāji.

de facto

| (117) | Fakts, ka IV neatcēla izvedmuitas nodokli, bet tikai noteica to nulles līmenī, skaidri norāda, ka tai joprojām ir nolūks saglabāt NPE cenas zemas. Tādējādi IV, ieviesusi divus instrumentus, kam ir vienāda ietekme uz NPE iekšzemes cenām, un panākusi vēlamo ietekmi, bija racionāli izlēmusi saglabāt aktīvu to instrumentu, kas sniedz visplašāko vēlamo rezultātu klāstu (t. i., notur NPE cenas zemas un finansē OPPF), proti, eksporta nodevu. |
| --- | --- |

(117)

Fakts, ka IV neatcēla izvedmuitas nodokli, bet tikai noteica to nulles līmenī, skaidri norāda, ka tai joprojām ir nolūks saglabāt NPE cenas zemas. Tādējādi IV, ieviesusi divus instrumentus, kam ir vienāda ietekme uz NPE iekšzemes cenām, un panākusi vēlamo ietekmi, bija racionāli izlēmusi saglabāt aktīvu to instrumentu, kas sniedz visplašāko vēlamo rezultātu klāstu (t. i., notur NPE cenas zemas un finansē OPPF), proti, eksporta nodevu.

OPPF

| (118) | Tāpēc Komisija ir pārliecinājusies, ka IV ieviestā vispārējā eksporta ierobežojumu sistēma ir paredzēta, lai sniegtu ieguvumu biodīzeļdegvielas nozarei, saglabājot NPE iekšzemes cenas mākslīgi zemas (tas nav tikai blakusefekts, ko radījuši valdības pasākumi valsts ieņēmumu iekasēšanai). |
| --- | --- |

(118)

Tāpēc Komisija ir pārliecinājusies, ka IV ieviestā vispārējā eksporta ierobežojumu sistēma ir paredzēta, lai sniegtu ieguvumu biodīzeļdegvielas nozarei, saglabājot NPE iekšzemes cenas mākslīgi zemas (tas nav tikai blakusefekts, ko radījuši valdības pasākumi valsts ieņēmumu iekasēšanai).

| (119) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka NPE iekšzemes cenas de facto nenosaka IV, Wilmar apgalvo arī, ka Komisijas secinājums ir kļūdains tāpēc, ka:






  a) | ieinteresēto personu piedāvājumi parasti ir balstīti uz starptautiskām tirgus cenām; |
| --- | --- | --- |

(119)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka NPE iekšzemes cenas de facto nenosaka IV, Wilmar apgalvo arī, ka Komisijas secinājums ir kļūdains tāpēc, ka:

de facto

Wilmar

a)

ieinteresēto personu piedāvājumi parasti ir balstīti uz starptautiskām tirgus cenām;

| b) | iepirkuma procedūrā ir sīva konkurence un PTPN var iesniegt pretpiedāvājumu, ja pretendenta saņemtā cena tiek uzskatīta par pārāk zemu; |
| --- | --- |

b)

iepirkuma procedūrā ir sīva konkurence un PTPN var iesniegt pretpiedāvājumu, ja pretendenta saņemtā cena tiek uzskatīta par pārāk zemu;

PTPN

| c) | nav pierādījumu, kas pamatotu Komisijas apgalvojumu, ka PTPN nerīkojas kā racionāls ekonomikas dalībnieks; |
| --- | --- |

c)

nav pierādījumu, kas pamatotu Komisijas apgalvojumu, ka PTPN nerīkojas kā racionāls ekonomikas dalībnieks;

PTPN

| d) | iekšzemes NPE piegādātāji, pamatojoties uz iepirkumu rezultātiem, izvēlas, vai pārdot savu NPE un par kādām cenām; |
| --- | --- |

d)

iekšzemes NPE piegādātāji, pamatojoties uz iepirkumu rezultātiem, izvēlas, vai pārdot savu NPE un par kādām cenām;

| e) | fakts, ka PTPN pārdod NPE publiskos iepirkumos, nozīmē, ka tas ir cenas ņēmējs, nevis cenas noteicējs. |
| --- | --- |

e)

fakts, ka PTPN pārdod NPE publiskos iepirkumos, nozīmē, ka tas ir cenas ņēmējs, nevis cenas noteicējs.

PTPN

| (120) | Attiecībā uz apgalvojumu, kas minēts a) punktā, Komisija atgādina, ka, kā norādīts pagaidu regulas 91.–99. un 126. apsvērumā, Komisijai bija jāizmanto pieejamie fakti, ņemot vērā, ka NPE piegādātāji un PTPN nesadarbojās. Neviens ražotājs eksportētājs savās piezīmēs par pagaidu regulu nav sniedzis pierādījumus par to, kā tas sagatavo savus NPE piedāvājumus, bet ir tikai norādes, ka piedāvājumi parasti tiek balstīti uz “starptautiskām tirgus cenām”. |
| --- | --- |

(120)

Attiecībā uz apgalvojumu, kas minēts a) punktā, Komisija atgādina, ka, kā norādīts pagaidu regulas 91.–99. un 126. apsvērumā, Komisijai bija jāizmanto pieejamie fakti, ņemot vērā, ka NPE piegādātāji un PTPN nesadarbojās. Neviens ražotājs eksportētājs savās piezīmēs par pagaidu regulu nav sniedzis pierādījumus par to, kā tas sagatavo savus NPE piedāvājumus, bet ir tikai norādes, ka piedāvājumi parasti tiek balstīti uz “starptautiskām tirgus cenām”.

PTPN

| (121) | Tā kā Komisijai nav pārbaudāmu pierādījumu, kas pamatotu šo apgalvojumu, tā attiecīgi to noraida. NPE piegādātāji nevis nosaka savas cenas, ņemot vērā starptautiskās cenas, bet pielāgojas NPE cenām, kuras faktiski nosaka PTPN. |
| --- | --- |

(121)

Tā kā Komisijai nav pārbaudāmu pierādījumu, kas pamatotu šo apgalvojumu, tā attiecīgi to noraida. NPE piegādātāji nevis nosaka savas cenas, ņemot vērā starptautiskās cenas, bet pielāgojas NPE cenām, kuras faktiski nosaka PTPN.

PTPN

| (122) | Attiecībā uz apgalvojumu, kas minēts b) punktā, Komisija pagaidu regulas 133. apsvērumā ir paskaidrojusi, ka PTPN faktiski nav pienākuma iesniegt pretpiedāvājumu par augstāku cenu, ja saņemto piedāvājumu cena ir zemāka par konkrētajai dienai noteikto “ieteicamo cenu”. Faktiski Komisija pārbaudes apmeklējumā pārliecinājās, ka PTPN regulāri pieņēmis piedāvājumus par zemāku cenu nekā minētā cena. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz apgalvojumu, kas minēts b) punktā, Komisija pagaidu regulas 133. apsvērumā ir paskaidrojusi, ka PTPN faktiski nav pienākuma iesniegt pretpiedāvājumu par augstāku cenu, ja saņemto piedāvājumu cena ir zemāka par konkrētajai dienai noteikto “ieteicamo cenu”. Faktiski Komisija pārbaudes apmeklējumā pārliecinājās, ka PTPN regulāri pieņēmis piedāvājumus par zemāku cenu nekā minētā cena.

PTPN

PTPN

| (123) | Turklāt Komisija norāda, kā jau ir skaidrots pagaidu regulas 3.3.2. iedaļā, tā piemēroja pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumus, jo PTPN nesniedza atbildi uz B papildinājumu, kas ir pievienots antisubsidēšanas anketai (anketa palmu eļļas piegādātājiem), kura adresēta visiem palmu eļļas ražotājiem un izplatītājiem. Turklāt pārbaudes apmeklējumā IV telpās PTPN nepaskaidroja, kā tas nosaka NPE dienas “ieteicamo cenu”. PTPN tikai vispārīgi paskaidroja, ka cenas pamatā ir starptautiskie tirgus standarti, nesniedzot plašāku informāciju. |
| --- | --- |

(123)

Turklāt Komisija norāda, kā jau ir skaidrots pagaidu regulas 3.3.2. iedaļā, tā piemēroja pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumus, jo PTPN nesniedza atbildi uz B papildinājumu, kas ir pievienots antisubsidēšanas anketai (anketa palmu eļļas piegādātājiem), kura adresēta visiem palmu eļļas ražotājiem un izplatītājiem. Turklāt pārbaudes apmeklējumā IV telpās PTPN nepaskaidroja, kā tas nosaka NPE dienas “ieteicamo cenu”. PTPN tikai vispārīgi paskaidroja, ka cenas pamatā ir starptautiskie tirgus standarti, nesniedzot plašāku informāciju.

PTPN

PTPN

PTPN

| (124) | Tāpēc Komisija nevarēja gūt pierādījumus, ka “ieteicamā cena” atspoguļo tirgus cenu, kas izriet no iepirkuma procedūras, kurā būtu konkurence. Komisija toties ir konstatējusi, ka NPE iekšzemes cena ir zemāka nekā jebkurš no norādītajiem starptautiskajiem tirgus standartiem (ieskaitot Indonēzijas eksporta cenu), uz kuriem, kā apgalvots, tika balstītas PTPN cenas. |
| --- | --- |

(124)

Tāpēc Komisija nevarēja gūt pierādījumus, ka “ieteicamā cena” atspoguļo tirgus cenu, kas izriet no iepirkuma procedūras, kurā būtu konkurence. Komisija toties ir konstatējusi, ka NPE iekšzemes cena ir zemāka nekā jebkurš no norādītajiem starptautiskajiem tirgus standartiem (ieskaitot Indonēzijas eksporta cenu), uz kuriem, kā apgalvots, tika balstītas PTPN cenas.

PTPN

| (125) | Attiecībā uz apgalvojumu, kas minēts c) punktā, Komisija ir konstatējusi, ka PTPN nav atbildējis uz iepriekš minētās Komisijas anketas jautājumiem. Tāpēc Komisija izmantoja pieejamos faktus. IV pārbaudes laikā PTPN iesniedza savus revidētos pārskatus par 2016. un 2017. gadu. Spriežot pēc minētajiem pārskatiem, PTPN darbojās ar zaudējumiem. Vēlākā posmā un jau pēc termiņa, kas bija noteikts piezīmju iesniegšanai par vēstuli, kurā paziņots, ka Komisija izmantos pieejamos faktus, PTPN iesniedza papildu informāciju. IV apgalvo, ka, ņemot vērā minēto papildu informāciju, Komisijai būtu jāmaina novērtējums. Komisija ir konstatējusi, ka informācija tika ļoti novēloti un ilgi pēc termiņa. PTPN neiesniedza revidētus pārskatus par 2018. gadu. Par pēdējo periodu Komisija saņēma tikai revidētus pārskatus par vienu izmeklēšanas laikposma ceturksni (2017. gada pēdējo ceturksni). Spriežot pēc revidētajiem pārskatiem, ko Komisija saņēma, PTPN darbojās ar zaudējumiem. IV novēloti iesniegtā informācija par laikposmu no 2016. gada līdz izmeklēšanas laikposmam (proti, Excel tabula) liecina, ka PTPN ar NPE saistītā darījumdarbība (kas veido lielāko daļu tā darbības) bija rentabla un uzņēmums guva vienādu peļņu no pārdošanas iekšzemes tirgū un pārdošanas eksportam. Tomēr šī informācija nebija pamatota ar revidētiem pārskatiem. Turpretī informācija, kas sniegta, pamatojoties uz revidētiem pārskatiem, apliecina, ka PTPN, pārdodot NPE, negūst peļņu, tātad nerīkojas, kā rīkotos racionāls ekonomikas dalībnieks. Katrā ziņā Komisija ir konstatējusi, ka informāciju, kas iesniegta tik novēloti (pat pēc piezīmēm par pagaidu regulu), nevar pieņemt tāpēc, ka to nav iespējams pārbaudīt. Tādējādi apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(125)

Attiecībā uz apgalvojumu, kas minēts c) punktā, Komisija ir konstatējusi, ka PTPN nav atbildējis uz iepriekš minētās Komisijas anketas jautājumiem. Tāpēc Komisija izmantoja pieejamos faktus. IV pārbaudes laikā PTPN iesniedza savus revidētos pārskatus par 2016. un 2017. gadu. Spriežot pēc minētajiem pārskatiem, PTPN darbojās ar zaudējumiem. Vēlākā posmā un jau pēc termiņa, kas bija noteikts piezīmju iesniegšanai par vēstuli, kurā paziņots, ka Komisija izmantos pieejamos faktus, PTPN iesniedza papildu informāciju. IV apgalvo, ka, ņemot vērā minēto papildu informāciju, Komisijai būtu jāmaina novērtējums. Komisija ir konstatējusi, ka informācija tika ļoti novēloti un ilgi pēc termiņa. PTPN neiesniedza revidētus pārskatus par 2018. gadu. Par pēdējo periodu Komisija saņēma tikai revidētus pārskatus par vienu izmeklēšanas laikposma ceturksni (2017. gada pēdējo ceturksni). Spriežot pēc revidētajiem pārskatiem, ko Komisija saņēma, PTPN darbojās ar zaudējumiem. IV novēloti iesniegtā informācija par laikposmu no 2016. gada līdz izmeklēšanas laikposmam (proti, Excel tabula) liecina, ka PTPN ar NPE saistītā darījumdarbība (kas veido lielāko daļu tā darbības) bija rentabla un uzņēmums guva vienādu peļņu no pārdošanas iekšzemes tirgū un pārdošanas eksportam. Tomēr šī informācija nebija pamatota ar revidētiem pārskatiem. Turpretī informācija, kas sniegta, pamatojoties uz revidētiem pārskatiem, apliecina, ka PTPN, pārdodot NPE, negūst peļņu, tātad nerīkojas, kā rīkotos racionāls ekonomikas dalībnieks. Katrā ziņā Komisija ir konstatējusi, ka informāciju, kas iesniegta tik novēloti (pat pēc piezīmēm par pagaidu regulu), nevar pieņemt tāpēc, ka to nav iespējams pārbaudīt. Tādējādi apgalvojums tiek noraidīts.

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

Excel

PTPN

PTPN

| (126) | Attiecībā uz apgalvojumu, kas minēts d) punktā, IV un ražotāji eksportētāji apgalvo arī, ka Komisija nav pierādījusi, ka NPE piegādātāju rīcība bijusi neracionāla, jo tie darbojās ar peļņu. Šis apgalvojums attiecas uz NPE piegādātājiem, kas sniedza atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem, kā arī uz PTPN (15). |
| --- | --- |

(126)

Attiecībā uz apgalvojumu, kas minēts d) punktā, IV un ražotāji eksportētāji apgalvo arī, ka Komisija nav pierādījusi, ka NPE piegādātāju rīcība bijusi neracionāla, jo tie darbojās ar peļņu. Šis apgalvojums attiecas uz NPE piegādātājiem, kas sniedza atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem, kā arī uz PTPN (15).

PTPN

15

| (127) | Komisija uzskata, ka apzīmējums “neracionāla rīcība” neattiecas tikai uz darījumdarbību, kas nes zaudējumus, bet ietver arī darbības, kas darījumdarbību padara mazāk izdevīgu (mazāk rentablu). Komisija Indonēzijā ir konstatējusi acīmredzamu starpību starp NPE iekšzemes cenām un NPE eksporta cenām, tāpēc, ja nebūtu eksporta nodevas, pārdošana eksportam NPE piegādātājiem būtu rentablāka. |
| --- | --- |

(127)

Komisija uzskata, ka apzīmējums “neracionāla rīcība” neattiecas tikai uz darījumdarbību, kas nes zaudējumus, bet ietver arī darbības, kas darījumdarbību padara mazāk izdevīgu (mazāk rentablu). Komisija Indonēzijā ir konstatējusi acīmredzamu starpību starp NPE iekšzemes cenām un NPE eksporta cenām, tāpēc, ja nebūtu eksporta nodevas, pārdošana eksportam NPE piegādātājiem būtu rentablāka.

| (128) | Turklāt konstatējumu, ka IV ieviestā eksporta ierobežojumu sistēma būtībā liedz iekšzemes NPE ražotājiem rīkoties racionāli, apstiprina fakts, ka eksporta nodevas atcelšanas dēļ ir gaidāms eksporta pieaugums. Šajā sakarā nesenā preses rakstā ir norādīts: “Kā atzīst ģenerālsekretārs Togar Sitanggang, Indonēzijas Palmu eļļas ražotāju asociācija jeb GAPKI prognozē, ka pēc tam, kad eksporta nodeva no iepriekšējiem 50 USD par tonnu tiks samazināta līdz nullei, valsts NPE eksports var palielināties par 10–15 %. T. Sitanggang lēš, ka Indonēzijas NPE eksporta apjomi mēnesī jau ir palielinājušies līdz 800 000–900 000 tonnu no līdzšinējiem vidēji 700 000 tonnu. “Nebūtu pārsteidzoši, ja nulles eksporta nodevas saglabāšanas gadījumā NPE eksporta apjomi mēnesī sasniegtu vienu miljonu tonnu,” viņš piebilst. Kā liecina GAPKI aplēses, Indonēzija šogad jau ir eksportējusi 6 miljonus tonnu NPE, kas ir aptuveni viena piektdaļa no tās šā gada līdzšinējā NPE un citu palmu eļļas atvasinājumu eksporta.” (16) |
| --- | --- |

(128)

Turklāt konstatējumu, ka IV ieviestā eksporta ierobežojumu sistēma būtībā liedz iekšzemes NPE ražotājiem rīkoties racionāli, apstiprina fakts, ka eksporta nodevas atcelšanas dēļ ir gaidāms eksporta pieaugums. Šajā sakarā nesenā preses rakstā ir norādīts: “Kā atzīst ģenerālsekretārs Togar Sitanggang, Indonēzijas Palmu eļļas ražotāju asociācija jeb GAPKI prognozē, ka pēc tam, kad eksporta nodeva no iepriekšējiem 50 USD par tonnu tiks samazināta līdz nullei, valsts NPE eksports var palielināties par 10–15 %. T. Sitanggang lēš, ka Indonēzijas NPE eksporta apjomi mēnesī jau ir palielinājušies līdz 800 000–900 000 tonnu no līdzšinējiem vidēji 700 000 tonnu. “Nebūtu pārsteidzoši, ja nulles eksporta nodevas saglabāšanas gadījumā NPE eksporta apjomi mēnesī sasniegtu vienu miljonu tonnu,” viņš piebilst. Kā liecina GAPKI aplēses, Indonēzija šogad jau ir eksportējusi 6 miljonus tonnu NPE, kas ir aptuveni viena piektdaļa no tās šā gada līdzšinējā NPE un citu palmu eļļas atvasinājumu eksporta.” (16)

Kā atzīst ģenerālsekretārs

, Indonēzijas Palmu eļļas ražotāju asociācija jeb

prognozē, ka pēc tam, kad eksporta nodeva no iepriekšējiem 50 USD par tonnu tiks samazināta līdz nullei, valsts NPE eksports var palielināties par 10–15 %.

lēš, ka Indonēzijas NPE eksporta apjomi mēnesī jau ir palielinājušies līdz 800 000–900 000 tonnu no līdzšinējiem vidēji 700 000 tonnu. “Nebūtu pārsteidzoši, ja nulles eksporta nodevas saglabāšanas gadījumā NPE eksporta apjomi mēnesī sasniegtu vienu miljonu tonnu,” viņš piebilst. Kā liecina

aplēses, Indonēzija šogad jau ir eksportējusi 6 miljonus tonnu NPE, kas ir aptuveni viena piektdaļa no tās šā gada līdzšinējā NPE un citu palmu eļļas atvasinājumu eksporta

16

| (129) | Konstatējumu, ka eksporta nodevas iekasēšana stimulē NPE piegādātājus veikt pārdošanu iekšzemes tirgū, nevis pārdot eksporta tirgū, lai gūtu lielāku peļņu, apstiprina arī cits raksts presē. Minētajā rakstā neatkarīgs analītiķis konstatējis, ka “šīs ziņas (t. i., eksporta nodevas noteikšana nulles līmenī) ir pozitīvas augšupējiem audzētājiem, kas ir atkarīgi no Indonēzijas tirgus, jo eksporta nodevu likmju pārskatīšana var palīdzēt saglabāt NPE cenas to pašreizējā līmenī. Tomēr Ng neparedz 2019./2020. finanšu gadā neto peļņu audzētājiem un brīdina, ka tās ir sliktas ziņas Indonēzijas lejupējiem pārstrādes uzņēmumiem, jo pārskatītā nodeva zemāku NPE cenu līmenī mazinās to peļņas normas priekšrocību, ko patlaban veido cenu starpība starp NPE un palmu eļļas pārstrādes produktiem. “Mēs joprojām uzskatām, ka eksporta nodevas atcelšana palielinās Indonēzijas palmu eļļas produktu eksportētāju konkurētspēju, jo tie būs ietaupījuši izvedmuitas nodokli 20–50 USD apmērā par tonnu, kad NPE cena būs zemāka par 570 USD par tonnu. Paaugstinoties NPE cenām iekšzemes tirgū, lielākā daļa šā ietaupījuma, visticamāk, nonāks atpakaļ pie Indonēzijas lauksaimniekiem.”” (17) |
| --- | --- |

(129)

Konstatējumu, ka eksporta nodevas iekasēšana stimulē NPE piegādātājus veikt pārdošanu iekšzemes tirgū, nevis pārdot eksporta tirgū, lai gūtu lielāku peļņu, apstiprina arī cits raksts presē. Minētajā rakstā neatkarīgs analītiķis konstatējis, ka “šīs ziņas (t. i., eksporta nodevas noteikšana nulles līmenī) ir pozitīvas augšupējiem audzētājiem, kas ir atkarīgi no Indonēzijas tirgus, jo eksporta nodevu likmju pārskatīšana var palīdzēt saglabāt NPE cenas to pašreizējā līmenī. Tomēr Ng neparedz 2019./2020. finanšu gadā neto peļņu audzētājiem un brīdina, ka tās ir sliktas ziņas Indonēzijas lejupējiem pārstrādes uzņēmumiem, jo pārskatītā nodeva zemāku NPE cenu līmenī mazinās to peļņas normas priekšrocību, ko patlaban veido cenu starpība starp NPE un palmu eļļas pārstrādes produktiem. “Mēs joprojām uzskatām, ka eksporta nodevas atcelšana palielinās Indonēzijas palmu eļļas produktu eksportētāju konkurētspēju, jo tie būs ietaupījuši izvedmuitas nodokli 20–50 USD apmērā par tonnu, kad NPE cena būs zemāka par 570 USD par tonnu. Paaugstinoties NPE cenām iekšzemes tirgū, lielākā daļa šā ietaupījuma, visticamāk, nonāks atpakaļ pie Indonēzijas lauksaimniekiem.”” (17)

šīs ziņas (t. i., eksporta nodevas noteikšana nulles līmenī) ir pozitīvas augšupējiem audzētājiem, kas ir atkarīgi no Indonēzijas tirgus, jo eksporta nodevu likmju pārskatīšana var palīdzēt saglabāt NPE cenas to pašreizējā līmenī. Tomēr Ng neparedz 2019./2020. finanšu gadā neto peļņu audzētājiem un brīdina, ka tās ir sliktas ziņas Indonēzijas lejupējiem pārstrādes uzņēmumiem, jo pārskatītā nodeva zemāku NPE cenu līmenī mazinās to peļņas normas priekšrocību, ko patlaban veido cenu starpība starp NPE un palmu eļļas pārstrādes produktiem. “Mēs joprojām uzskatām, ka eksporta nodevas atcelšana palielinās Indonēzijas palmu eļļas produktu eksportētāju konkurētspēju, jo tie būs ietaupījuši izvedmuitas nodokli 20–50 USD apmērā par tonnu, kad NPE cena būs zemāka par 570 USD par tonnu. Paaugstinoties NPE cenām iekšzemes tirgū, lielākā daļa šā ietaupījuma, visticamāk, nonāks atpakaļ pie Indonēzijas lauksaimniekiem.

17

| (130) | Šis pēdējais citētais preses raksts apstiprina konstatējumu, ka iecerētā eksporta nodevas ietekme, proti, apspiest jeb erodēt NPE cenas iekšzemes tirgū, ir panākta. Fakts, ka noteikts NPE apjoms tiek eksportēts no Indonēzijas, nenozīmē, ka pasākumi, ko veikusi IV, lai panāktu, ka NPE paliek Indonēzijā, nestimulēja NPE piegādātājus īstenot neracionālu saimniecisko rīcību. Tāpēc, ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija noraida šos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(130)

Šis pēdējais citētais preses raksts apstiprina konstatējumu, ka iecerētā eksporta nodevas ietekme, proti, apspiest jeb erodēt NPE cenas iekšzemes tirgū, ir panākta. Fakts, ka noteikts NPE apjoms tiek eksportēts no Indonēzijas, nenozīmē, ka pasākumi, ko veikusi IV, lai panāktu, ka NPE paliek Indonēzijā, nestimulēja NPE piegādātājus īstenot neracionālu saimniecisko rīcību. Tāpēc, ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija noraida šos apgalvojumus.

| (131) | Visbeidzot, attiecībā uz apgalvojumu, kas minēts e) punktā, Komisija ir konstatējusi, ka Wilmar, lai pamatotu savu apgalvojumu par to, ka PTPN darbojas kā cenas ņēmējs, tikai daļēji citē pagaidu regulas 146. apsvērumu. Tādējādi Wilmar apgalvo, ka Komisija ir nonākusi pie secinājuma, kas būtībā ir pretrunā minētajā apsvērumā izdarītajam secinājumam. Proti, pēc tam, kad Komisija bija norādījusi, ka “Tāpat izmeklēšanā tika konstatēts, ka sarunu vešanas iespēju ziņā tirgus ir būtiski nelīdzsvarots par labu NPE pircējiem”, kā to pareizi citējis Wilmar, tā arī paskaidroja, ka “(..).
  Šajā kontekstā jebkuram pircējam būs ievērojama pirktspējas pakāpe, tāpēc tas var pretoties jebkādiem tā piegādātāja centieniem prasīt cenu, kas ir augstāka par IV noteikto cenu. Tādējādi Komisija secināja, ka, pārredzami publiskojot NPE dienas cenas, IV ar PTPN starpniecību patiesībā nosaka NPE maksimālās dienas cenas Indonēzijā.” Tādējādi pagaidu regulas 146. apsvērumā izdarītais secinājums ir pretējs tam, ko apgalvo Wilmar. PTPN faktiski darbojas kā NPE cenas noteicējs tirgū, jo NPE piegādātāji de facto ievēro šādu cenu, neraugoties uz tirgus struktūru (kas principā pierāda, ka NPE piegādātājiem ir ievērojamas sarunu vešanas iespējas, kas netiek izmantotas pret pircējiem). |
| --- | --- |

(131)

Visbeidzot, attiecībā uz apgalvojumu, kas minēts e) punktā, Komisija ir konstatējusi, ka Wilmar, lai pamatotu savu apgalvojumu par to, ka PTPN darbojas kā cenas ņēmējs, tikai daļēji citē pagaidu regulas 146. apsvērumu. Tādējādi Wilmar apgalvo, ka Komisija ir nonākusi pie secinājuma, kas būtībā ir pretrunā minētajā apsvērumā izdarītajam secinājumam. Proti, pēc tam, kad Komisija bija norādījusi, ka “Tāpat izmeklēšanā tika konstatēts, ka sarunu vešanas iespēju ziņā tirgus ir būtiski nelīdzsvarots par labu NPE pircējiem”, kā to pareizi citējis Wilmar, tā arī paskaidroja, ka “(..).
  Šajā kontekstā jebkuram pircējam būs ievērojama pirktspējas pakāpe, tāpēc tas var pretoties jebkādiem tā piegādātāja centieniem prasīt cenu, kas ir augstāka par IV noteikto cenu. Tādējādi Komisija secināja, ka, pārredzami publiskojot NPE dienas cenas, IV ar PTPN starpniecību patiesībā nosaka NPE maksimālās dienas cenas Indonēzijā.” Tādējādi pagaidu regulas 146. apsvērumā izdarītais secinājums ir pretējs tam, ko apgalvo Wilmar. PTPN faktiski darbojas kā NPE cenas noteicējs tirgū, jo NPE piegādātāji de facto ievēro šādu cenu, neraugoties uz tirgus struktūru (kas principā pierāda, ka NPE piegādātājiem ir ievērojamas sarunu vešanas iespējas, kas netiek izmantotas pret pircējiem).

Wilmar

PTPN

Wilmar

Tāpat izmeklēšanā tika konstatēts, ka sarunu vešanas iespēju ziņā tirgus ir būtiski nelīdzsvarots par labu NPE pircējiem

Wilmar

(..).

Šajā kontekstā jebkuram pircējam būs ievērojama pirktspējas pakāpe, tāpēc tas var pretoties jebkādiem tā piegādātāja centieniem prasīt cenu, kas ir augstāka par IV noteikto cenu. Tādējādi Komisija secināja, ka, pārredzami publiskojot NPE dienas cenas, IV ar PTPN starpniecību patiesībā nosaka NPE maksimālās dienas cenas Indonēzijā.

Wilmar

PTPN

de facto

| (132) | Papildus iepriekš aprakstītajai faktu kļūdai Komisija ņēma vērā arī to, ka Wilmar piezīme nav pierādīta ar faktiem. Tā kā jaunu faktu, kas izmantojami par pierādījumu, nebija, Komisija noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(132)

Papildus iepriekš aprakstītajai faktu kļūdai Komisija ņēma vērā arī to, ka Wilmar piezīme nav pierādīta ar faktiem. Tā kā jaunu faktu, kas izmantojami par pierādījumu, nebija, Komisija noraida šo apgalvojumu.

Wilmar

| (133) | Wilmar apgalvo arī, ka Komisija nav pierādījusi, ka IV stimulē NPE piegādātājus nodrošināt NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību. |
| --- | --- |

(133)

Wilmar apgalvo arī, ka Komisija nav pierādījusi, ka IV stimulē NPE piegādātājus nodrošināt NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību.

Wilmar

| (134) | Komisija ir konstatējusi, ka Wilmar nav sniedzis pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu. Šajā sakarā Komisija atgādina EBP apgalvojumu par to, ka tika saņemts ļoti maz NPE piegādātāju atbilžu uz anketas jautājumiem. Tā kā NPE piegādātāji nesadarbojās un pamatojoties uz pagaidu regulā ietvertajiem elementiem, Komisija uzskata, ka pastāv ievērojami pierādījumi, ka IV bija uzticējusi NPE piegādātājiem vai tos norīkojusi nodrošināt NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību, lai īstenotu IV politikas mērķus atbalstīt biodīzeļdegvielas nozares attīstību. |
| --- | --- |

(134)

Komisija ir konstatējusi, ka Wilmar nav sniedzis pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu. Šajā sakarā Komisija atgādina EBP apgalvojumu par to, ka tika saņemts ļoti maz NPE piegādātāju atbilžu uz anketas jautājumiem. Tā kā NPE piegādātāji nesadarbojās un pamatojoties uz pagaidu regulā ietvertajiem elementiem, Komisija uzskata, ka pastāv ievērojami pierādījumi, ka IV bija uzticējusi NPE piegādātājiem vai tos norīkojusi nodrošināt NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību, lai īstenotu IV politikas mērķus atbalstīt biodīzeļdegvielas nozares attīstību.

Wilmar

| (135) | Turklāt Komisija ir konstatējusi, ka Wilmar apgalvojums ir pretrunā neapstrīdētajam fakta konstatējumam, kas aplūkots pagaidu regulas 168. apsvērumā, ka praktiski visi vietējie NPE iepirkšanas darījumi Indonēzijā notiek par PTPN dienas cenām, koriģētām, ņemot vērā transporta izmaksas. Ja Wilmar apgalvojums atbilstu patiesībai un NPE piegādātāji rīkotos pilnīgi neatkarīgi no valdības norādījumiem, šādu NPE cenu precīzu pielāgošanu nevarētu izskaidrot sadrumstalotā tirgū. |
| --- | --- |

(135)

Turklāt Komisija ir konstatējusi, ka Wilmar apgalvojums ir pretrunā neapstrīdētajam fakta konstatējumam, kas aplūkots pagaidu regulas 168. apsvērumā, ka praktiski visi vietējie NPE iepirkšanas darījumi Indonēzijā notiek par PTPN dienas cenām, koriģētām, ņemot vērā transporta izmaksas. Ja Wilmar apgalvojums atbilstu patiesībai un NPE piegādātāji rīkotos pilnīgi neatkarīgi no valdības norādījumiem, šādu NPE cenu precīzu pielāgošanu nevarētu izskaidrot sadrumstalotā tirgū.

Wilmar

PTPN

Wilmar

| (136) | Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraida. |
| --- | --- |

(136)

Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraida.

| (137) | Wilmar apgalvo arī, ka Komisija nav pierādījusi, ka NPE piegādātājiem tiek uzticēts vai tie tiek norīkoti nodrošināt NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību. Wilmar apgalvojums būtībā ir balstīts uz faktu, ka 1) PTPN nav cenu noteicējs, tāpēc NPE netiek nodrošināta par neatbilstoši zemu atlīdzību, un 2) NPE piegādātājiem nav liegts veikt pārdošanu eksporta tirgū. |
| --- | --- |

(137)

Wilmar apgalvo arī, ka Komisija nav pierādījusi, ka NPE piegādātājiem tiek uzticēts vai tie tiek norīkoti nodrošināt NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību. Wilmar apgalvojums būtībā ir balstīts uz faktu, ka 1) PTPN nav cenu noteicējs, tāpēc NPE netiek nodrošināta par neatbilstoši zemu atlīdzību, un 2) NPE piegādātājiem nav liegts veikt pārdošanu eksporta tirgū.

Wilmar

Wilmar

PTPN

| (138) | Komisija šos apgalvojumus jau ir analizējusi un noraidījusi 127.–135. apsvērumā. Tāpēc Komisija uzskata, ka Wilmar apgalvojums ir balstīts uz kļūdainiem faktiem un nav pieņemams. Šajā izmeklēšanā pieejamie pierādījumi liecina, ka PTPN darbojas kā NPE cenu noteicējs tirgū un ka NPE piegādātāju spēju eksportēt NPE ierobežo IV pieņemtie pasākumi. |
| --- | --- |

(138)

Komisija šos apgalvojumus jau ir analizējusi un noraidījusi 127.–135. apsvērumā. Tāpēc Komisija uzskata, ka Wilmar apgalvojums ir balstīts uz kļūdainiem faktiem un nav pieņemams. Šajā izmeklēšanā pieejamie pierādījumi liecina, ka PTPN darbojas kā NPE cenu noteicējs tirgū un ka NPE piegādātāju spēju eksportēt NPE ierobežo IV pieņemtie pasākumi.

Wilmar

PTPN

| (139) | Līdzīgus apgalvojumus ir izteikuši IV, PT Intibenua Perkasatama un PT Musim Mas (“Musim Mas grupa”) un Permata. IV savās piezīmēs apgalvo, ka NPE cenas nosaka tirgus konjunktūra un ka pircēji savas ieteicamās cenas prasti formulē, pamatojoties uz starptautiskām tirgus cenām. |
| --- | --- |

(139)

Līdzīgus apgalvojumus ir izteikuši IV, PT Intibenua Perkasatama un PT Musim Mas (“Musim Mas grupa”) un Permata. IV savās piezīmēs apgalvo, ka NPE cenas nosaka tirgus konjunktūra un ka pircēji savas ieteicamās cenas prasti formulē, pamatojoties uz starptautiskām tirgus cenām.

PT Intibenua Perkasatama

PT Musim Mas

Musim Mas

Permata

| (140) | Komisija līdzīgus argumentus jau ir aplūkojusi 62.–96. apsvērumā un konstatējusi, ka tos nevar pieņemt. Tas pats secinājums paliek spēkā attiecībā uz IV apgalvojumiem. Arī šajā ziņā Komisija ir konstatējusi, ka IV nav iesniegusi nekādus jaunus pierādījumus sava apgalvojuma pamatošanai. |
| --- | --- |

(140)

Komisija līdzīgus argumentus jau ir aplūkojusi 62.–96. apsvērumā un konstatējusi, ka tos nevar pieņemt. Tas pats secinājums paliek spēkā attiecībā uz IV apgalvojumiem. Arī šajā ziņā Komisija ir konstatējusi, ka IV nav iesniegusi nekādus jaunus pierādījumus sava apgalvojuma pamatošanai.

| (141) | IV apgalvo, ka Komisija nav pierādījusi, ka pastāv pierādāma saistība starp NPE ražotāju rīcību un IV pasākumiem. Šajā ziņā Komisija vēlreiz norāda uz pagaidu regulas 168. apsvērumā izdarīto konstatējumu, kas atgādināts 137. apsvērumā. Komisija uzskata, ka fakts, ka visi neatkarīgie NPE piegādātāji praktiski vienmēr ievēro PTPN noteiktās cenas, ir pārliecinošs pierādījums, ka šāda saistība pastāv (jo īpaši tirgū, kas ir sadrumstalots gan NPE piegādātāju skaita ziņā, gan ģeogrāfiskā ziņā (vairākas salas)). Tas vēl jo vairāk attiecas uz situāciju, kad NPE iekšzemes cenas neatspoguļo cenu, kāda tā būtu neizkropļotos tirgus apstākļos, ja nebūtu IV mērķtiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(141)

IV apgalvo, ka Komisija nav pierādījusi, ka pastāv pierādāma saistība starp NPE ražotāju rīcību un IV pasākumiem. Šajā ziņā Komisija vēlreiz norāda uz pagaidu regulas 168. apsvērumā izdarīto konstatējumu, kas atgādināts 137. apsvērumā. Komisija uzskata, ka fakts, ka visi neatkarīgie NPE piegādātāji praktiski vienmēr ievēro PTPN noteiktās cenas, ir pārliecinošs pierādījums, ka šāda saistība pastāv (jo īpaši tirgū, kas ir sadrumstalots gan NPE piegādātāju skaita ziņā, gan ģeogrāfiskā ziņā (vairākas salas)). Tas vēl jo vairāk attiecas uz situāciju, kad NPE iekšzemes cenas neatspoguļo cenu, kāda tā būtu neizkropļotos tirgus apstākļos, ja nebūtu IV mērķtiecīgo pasākumu.

PTPN

| (142) | IV savā iesniegtajā informācijā apgalvo arī, ka Komisija IV un neatkarīgiem NPE piegādātājiem ir likusi iesniegt detalizētu informāciju, bet nav to pārbaudījusi. IV apgalvo arī, ka Komisija savos konstatējumos nemaz nav ņēmusi vērā šo informāciju. Visbeidzot, šajā sakarībā IV norāda, ka Komisija Indonēzijas valdībai piemērojusi pamatregulas 28. pantu tādēļ, ka IV neguva vairāk šādu atbilžu un nesaņēma vairāk informācijas no PTPN. |
| --- | --- |

(142)

IV savā iesniegtajā informācijā apgalvo arī, ka Komisija IV un neatkarīgiem NPE piegādātājiem ir likusi iesniegt detalizētu informāciju, bet nav to pārbaudījusi. IV apgalvo arī, ka Komisija savos konstatējumos nemaz nav ņēmusi vērā šo informāciju. Visbeidzot, šajā sakarībā IV norāda, ka Komisija Indonēzijas valdībai piemērojusi pamatregulas 28. pantu tādēļ, ka IV neguva vairāk šādu atbilžu un nesaņēma vairāk informācijas no PTPN.

PTPN

| (143) | Šajā ziņā Komisija uzskata, ka apgalvojums neatbilst faktiem. Komisija ir izanalizējusi visas atbildes, kas saņemtas no NPE piegādātājiem. Tomēr Komisija atzīmē, ka, neraugoties uz visiem nosūtītajiem atgādinājumiem, tikai viens no neatkarīgajiem NPE piegādātājiem iesniedza savu atbilžu atklāto versiju. Ņemot vērā pamatregulas 29. panta 3. punktu, Komisija var neņemt vērā informāciju, kas ir iesniegta, bet nav apkopota pienācīga kopsavilkuma veidā. Turklāt lielākā daļa atbilžu bija nepilnīgas, un daudzās no tām nebija ietverta informācija par rentabilitāti. Tāpēc Komisija nevarēja izdarīt nekādus secinājumus, pamatojoties uz minētajām atbildēm. Faktiski IV un arī NPE piegādātāju nesadarbošanās ir vēl viens apliecinājums tam, ka NPE piegādātāji rīkojas, ievērojot IV norādījumus par labu biodīzeļdegvielas ražotājiem. |
| --- | --- |

(143)

Šajā ziņā Komisija uzskata, ka apgalvojums neatbilst faktiem. Komisija ir izanalizējusi visas atbildes, kas saņemtas no NPE piegādātājiem. Tomēr Komisija atzīmē, ka, neraugoties uz visiem nosūtītajiem atgādinājumiem, tikai viens no neatkarīgajiem NPE piegādātājiem iesniedza savu atbilžu atklāto versiju. Ņemot vērā pamatregulas 29. panta 3. punktu, Komisija var neņemt vērā informāciju, kas ir iesniegta, bet nav apkopota pienācīga kopsavilkuma veidā. Turklāt lielākā daļa atbilžu bija nepilnīgas, un daudzās no tām nebija ietverta informācija par rentabilitāti. Tāpēc Komisija nevarēja izdarīt nekādus secinājumus, pamatojoties uz minētajām atbildēm. Faktiski IV un arī NPE piegādātāju nesadarbošanās ir vēl viens apliecinājums tam, ka NPE piegādātāji rīkojas, ievērojot IV norādījumus par labu biodīzeļdegvielas ražotājiem.

| (144) | Līdzīgi arī IV apgalvojums, ka Komisija nav ņēmusi vērā PTPN atbildi, ir nepamatots. Kā jau paskaidrots, Komisija vairākas reizes aicināja PTPN sadarboties, bet bez rezultātiem. Kā norādīts pagaidu regulas 29. un 30. apsvērumā, Komisija bija konstatējusi, ka PTPN, kas pilnībā pieder IV, noteiktajā termiņā nav sniegusi atbildes uz IV anketas B papildinājuma jautājumiem. Tāpēc Komisija nosūtīja 28. pantā paredzēto vēstuli Indonēzijas valdībai konkrēti attiecībā uz informāciju, kas nebija sniegta. Kā norādīts pagaidu regulas 98. apsvērumā, IV iesniedza atbildi uz B papildinājumu par PTPN 2019. gada 30. jūnijā, proti, ilgi pēc noteiktā termiņa attiecīgās informācijas iesniegšanai (2019. gada 14. marta) un pēc pārbaudes apmeklējuma IV telpās. Tādējādi informācija tika iesniegta ilgi pēc noteiktā termiņa, nebija pārbaudāma, un IV nebija rīkojusies, cik vien labi iespējams, kā prasīts pamatregulas 28. pantā. Katrā ziņā Komisija izmantoja visus pierādījumus, ko sniedza PTPN un kas bija pārbaudāmi. Tāpēc Komisija pienācīgi novērtēja PTPN sniegto informāciju kopā ar pārējiem pieejamajiem faktiem par NPE tirgu Indonēzijā. |
| --- | --- |

(144)

Līdzīgi arī IV apgalvojums, ka Komisija nav ņēmusi vērā PTPN atbildi, ir nepamatots. Kā jau paskaidrots, Komisija vairākas reizes aicināja PTPN sadarboties, bet bez rezultātiem. Kā norādīts pagaidu regulas 29. un 30. apsvērumā, Komisija bija konstatējusi, ka PTPN, kas pilnībā pieder IV, noteiktajā termiņā nav sniegusi atbildes uz IV anketas B papildinājuma jautājumiem. Tāpēc Komisija nosūtīja 28. pantā paredzēto vēstuli Indonēzijas valdībai konkrēti attiecībā uz informāciju, kas nebija sniegta. Kā norādīts pagaidu regulas 98. apsvērumā, IV iesniedza atbildi uz B papildinājumu par PTPN 2019. gada 30. jūnijā, proti, ilgi pēc noteiktā termiņa attiecīgās informācijas iesniegšanai (2019. gada 14. marta) un pēc pārbaudes apmeklējuma IV telpās. Tādējādi informācija tika iesniegta ilgi pēc noteiktā termiņa, nebija pārbaudāma, un IV nebija rīkojusies, cik vien labi iespējams, kā prasīts pamatregulas 28. pantā. Katrā ziņā Komisija izmantoja visus pierādījumus, ko sniedza PTPN un kas bija pārbaudāmi. Tāpēc Komisija pienācīgi novērtēja PTPN sniegto informāciju kopā ar pārējiem pieejamajiem faktiem par NPE tirgu Indonēzijā.

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

| (145) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV, Permata grupa un Wilmar apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, konstatēdama uzticēšanu NPE piegādātājiem vai to norīkošanu, tāpēc ka:






  a) | eksporta ierobežojumi nav paredzēti, lai atbalstītu biodīzeļdegvielas nozari un jebkāda ietekme uz cenām ir tikai pasākumu blakusietekme; |
| --- | --- | --- |

(145)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV, Permata grupa un Wilmar apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, konstatēdama uzticēšanu NPE piegādātājiem vai to norīkošanu, tāpēc ka:

Permata

Wilmar

a)

eksporta ierobežojumi nav paredzēti, lai atbalstītu biodīzeļdegvielas nozari un jebkāda ietekme uz cenām ir tikai pasākumu blakusietekme;

| b) | PTPN nosaka savas cenas iepirkuma procedūrās, kurās ir konkurence, un darbojas rentabli; |
| --- | --- |

b)

PTPN nosaka savas cenas iepirkuma procedūrās, kurās ir konkurence, un darbojas rentabli;

PTPN

| c) | tas, ka NPE piegādātāji cenas pielāgo PTPN, neliecina par uzticēšanu vai norīkošanu; |
| --- | --- |

c)

tas, ka NPE piegādātāji cenas pielāgo PTPN, neliecina par uzticēšanu vai norīkošanu;

PTPN

| d) | NPE piegādātāji ir racionāli tirgus dalībnieki un Komisija nav pārbaudījusi to atbildes; un |
| --- | --- |

d)

NPE piegādātāji ir racionāli tirgus dalībnieki un Komisija nav pārbaudījusi to atbildes; un

| e) | Komisija nav pierādījusi, ka pastāv pierādāma saikne starp IV rīcību, kas tiek īstenota ar PTPN starpniecību, un NPE piegādātāju rīcību. Kā norāda IV, ierobežotā PTPN tirgus daļa tam neļauj noteikt tirgus cenas. |
| --- | --- |

e)

Komisija nav pierādījusi, ka pastāv pierādāma saikne starp IV rīcību, kas tiek īstenota ar PTPN starpniecību, un NPE piegādātāju rīcību. Kā norāda IV, ierobežotā PTPN tirgus daļa tam neļauj noteikt tirgus cenas.

PTPN

PTPN

| (146) | Komisija vispirms atzīmē, ka eksporta nodeva ir skaidri paredzēta OPPF atbalstīšanai un ka OPPF ir paredzēts, lai atbalstītu palmu eļļas ražošanas nozari kopumā, taču, kā skaidrots pagaidu regulas 76. un 77. apsvērumā, tas de facto atbalsta tikai biodīzeļdegvielas nozari. Turklāt Komisija ir secinājusi, ka IV atbalsts biodīzeļdegvielas nozarei tiek panākts arī, nodrošinot NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību. Šis mērķis tiek sasniegts ar dažādu pasākumu, arī eksporta nodevas, kopējo ietekmi. |
| --- | --- |

(146)

Komisija vispirms atzīmē, ka eksporta nodeva ir skaidri paredzēta OPPF atbalstīšanai un ka OPPF ir paredzēts, lai atbalstītu palmu eļļas ražošanas nozari kopumā, taču, kā skaidrots pagaidu regulas 76. un 77. apsvērumā, tas de facto atbalsta tikai biodīzeļdegvielas nozari. Turklāt Komisija ir secinājusi, ka IV atbalsts biodīzeļdegvielas nozarei tiek panākts arī, nodrošinot NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību. Šis mērķis tiek sasniegts ar dažādu pasākumu, arī eksporta nodevas, kopējo ietekmi.

OPPF

OPPF

de facto

| (147) | Tāpēc Komisija secina, ka eksporta nodevas piemērošanai kopš tās ieviešanas ir divi atsevišķi mērķi: finansēt OPPF un būt par vienu no pasākumiem, kas nospiež iekšzemes cenas. Komisija uzskata, ka IV apzināti centās (un tai izdevās) panākt šādu ietekmi tirgū un tā nav tikai valdības politikas blakusietekme. |
| --- | --- |

(147)

Tāpēc Komisija secina, ka eksporta nodevas piemērošanai kopš tās ieviešanas ir divi atsevišķi mērķi: finansēt OPPF un būt par vienu no pasākumiem, kas nospiež iekšzemes cenas. Komisija uzskata, ka IV apzināti centās (un tai izdevās) panākt šādu ietekmi tirgū un tā nav tikai valdības politikas blakusietekme.

OPPF

| (148) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka PTPN nosaka savas cenas iepirkuma procedūrās, kurās ir konkurence, un tāpēc minētais rezultāts būtu jāuzskata par tirgus cenu, Komisija atgādina pagaidu regulas 91.–99. un 126. apsvērumā minēto, ka Komisijai nācās izmantot pieejamos faktus, ņemot vērā, ka NPE piegādātāji un PTPN nesadarbojās. Neviens ražotājs eksportētājs savās piezīmēs par pagaidu regulu nav sniedzis pierādījumus par to, kā tas sagatavo savus NPE piedāvājumus, bet ir tikai norādes, ka piedāvājumi parasti tiek balstīti uz “starptautiskām tirgus cenām”. Tomēr nebija pieejamu tiešu pierādījumu par to, kā NPE piegādātāji nosaka savas cenas; fakti drīzāk norāda uz to, ka notiek pielāgošanās PTPN noteiktajai cenai. |
| --- | --- |

(148)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka PTPN nosaka savas cenas iepirkuma procedūrās, kurās ir konkurence, un tāpēc minētais rezultāts būtu jāuzskata par tirgus cenu, Komisija atgādina pagaidu regulas 91.–99. un 126. apsvērumā minēto, ka Komisijai nācās izmantot pieejamos faktus, ņemot vērā, ka NPE piegādātāji un PTPN nesadarbojās. Neviens ražotājs eksportētājs savās piezīmēs par pagaidu regulu nav sniedzis pierādījumus par to, kā tas sagatavo savus NPE piedāvājumus, bet ir tikai norādes, ka piedāvājumi parasti tiek balstīti uz “starptautiskām tirgus cenām”. Tomēr nebija pieejamu tiešu pierādījumu par to, kā NPE piegādātāji nosaka savas cenas; fakti drīzāk norāda uz to, ka notiek pielāgošanās PTPN noteiktajai cenai.

PTPN

| (149) | Šajā sakarībā Wilmar savās piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu uzsver, ka Komisijas dienesti pārbaudes apmeklējumā tā telpās bija uzdevuši jautājumu, kā tas pieņem lēmumu par cenu, ko piedāvāt katrā PTPN izsludinātajā iepirkumā. Wilmar skaidro arī, ka vēlāk sagatavotajā apmeklējuma ziņojumā nav norādīts, ka trūktu informācijas. Šajā sakarībā Komisija ir konstatējusi, ka Wilmar neapstrīd, ka tā tolaik sniegtā informācija bijusi ļoti nekonkrēta. Komisija ir konstatējusi arī, ka Wilmar nav uzskatījis par lietderīgu kādā vēlākā izmeklēšanas posmā sniegt sīkāku skaidrojumu par šo mehānismu, lai gan Komisija bija vairākkārt par to atgādinājusi. |
| --- | --- |

(149)

Šajā sakarībā Wilmar savās piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu uzsver, ka Komisijas dienesti pārbaudes apmeklējumā tā telpās bija uzdevuši jautājumu, kā tas pieņem lēmumu par cenu, ko piedāvāt katrā PTPN izsludinātajā iepirkumā. Wilmar skaidro arī, ka vēlāk sagatavotajā apmeklējuma ziņojumā nav norādīts, ka trūktu informācijas. Šajā sakarībā Komisija ir konstatējusi, ka Wilmar neapstrīd, ka tā tolaik sniegtā informācija bijusi ļoti nekonkrēta. Komisija ir konstatējusi arī, ka Wilmar nav uzskatījis par lietderīgu kādā vēlākā izmeklēšanas posmā sniegt sīkāku skaidrojumu par šo mehānismu, lai gan Komisija bija vairākkārt par to atgādinājusi.

Wilmar

PTPN

Wilmar

Wilmar

Wilmar

| (150) | Tā kā Komisijai nav pārbaudāmu pierādījumu, kas pamatotu šo apgalvojumu, tā to noraida. NPE piegādātāji nevis neatkarīgi nosaka savas cenas, ņemot vērā starptautiskās cenas, bet pielāgojas NPE cenām, kuras faktiski nosaka PTPN. |
| --- | --- |

(150)

Tā kā Komisijai nav pārbaudāmu pierādījumu, kas pamatotu šo apgalvojumu, tā to noraida. NPE piegādātāji nevis neatkarīgi nosaka savas cenas, ņemot vērā starptautiskās cenas, bet pielāgojas NPE cenām, kuras faktiski nosaka PTPN.

PTPN

| (151) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka PTPN darbojas rentabli, Komisija norāda, ka papildus tam, kas jau paskaidrots 125. un 144. apsvērumā, IV novēloti pēc galīgās informācijas izpaušanas iesniedza revidētus PTPN 2018. gada pārskatus. Tomēr tulkojums tika saņemts tikai daļai no šiem pārskatiem. 2018. gada pārskati liecina, ka PTPN 2018. gadā darbojās rentabli. Tomēr Komisija nevarēja to novērtēt, jo pārskatu galvenās daļas nebija pārtulkotas un pārskati attiecās uz visiem izstrādājumiem, nevis tikai ieņēmumiem no NPE pārdošanas. Turklāt, kā paskaidrots iepriekš, dati gan par NPE pārdošanas apjomiem, gan par uzņēmumu kopumā tika iesniegti novēloti un tāpēc nebija pārbaudāmi. Turklāt PTPN izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc Komisija secina, ka izteiktā apgalvojuma precizitāti nevar novērtēt, tāpēc tas ir jānoraida. Attiecībā uz apgalvojumu, kas minēts b) punktā, Komisija pagaidu regulas 133. apsvērumā ir paskaidrojusi, ka PTPN faktiski nav pienākuma iesniegt atkārtotu piedāvājumu ar augstāku cenu, ja saņemto piedāvājumu cena ir zemāka par konkrētajai dienai noteikto “ieteicamo cenu”. Faktiski Komisija pārbaudes apmeklējumā pārliecinājās, ka PTPN regulāri pieņēmis piedāvājumus par zemāku cenu nekā minētā cena. Turklāt Komisija ir konstatējusi, ka IV var ietekmēt un ietekmē PTPN lēmumus attiecībā uz PTPN cenu noteikšanas politiku (18). |
| --- | --- |

(151)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka PTPN darbojas rentabli, Komisija norāda, ka papildus tam, kas jau paskaidrots 125. un 144. apsvērumā, IV novēloti pēc galīgās informācijas izpaušanas iesniedza revidētus PTPN 2018. gada pārskatus. Tomēr tulkojums tika saņemts tikai daļai no šiem pārskatiem. 2018. gada pārskati liecina, ka PTPN 2018. gadā darbojās rentabli. Tomēr Komisija nevarēja to novērtēt, jo pārskatu galvenās daļas nebija pārtulkotas un pārskati attiecās uz visiem izstrādājumiem, nevis tikai ieņēmumiem no NPE pārdošanas. Turklāt, kā paskaidrots iepriekš, dati gan par NPE pārdošanas apjomiem, gan par uzņēmumu kopumā tika iesniegti novēloti un tāpēc nebija pārbaudāmi. Turklāt PTPN izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc Komisija secina, ka izteiktā apgalvojuma precizitāti nevar novērtēt, tāpēc tas ir jānoraida. Attiecībā uz apgalvojumu, kas minēts b) punktā, Komisija pagaidu regulas 133. apsvērumā ir paskaidrojusi, ka PTPN faktiski nav pienākuma iesniegt atkārtotu piedāvājumu ar augstāku cenu, ja saņemto piedāvājumu cena ir zemāka par konkrētajai dienai noteikto “ieteicamo cenu”. Faktiski Komisija pārbaudes apmeklējumā pārliecinājās, ka PTPN regulāri pieņēmis piedāvājumus par zemāku cenu nekā minētā cena. Turklāt Komisija ir konstatējusi, ka IV var ietekmēt un ietekmē PTPN lēmumus attiecībā uz PTPN cenu noteikšanas politiku (18).

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

18

| (152) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka NPE piegādātāju īstenotā cenu pielāgošana PTPN dienas cenām liecina par to, ka tirgus ir neizkropļots, nevis par uzticēšanu vai norīkošanu, Komisija ir konstatējusi, ka visi neatkarīgie NPE piegādātāji piedāvāja cenas, kuras bija tādas pašas kā PTPN noteiktā attiecīgās dienas cena vai zemākas par šo cenu. Komisija uzskata, ka tas neliecina par neizkropļotu tirgus dinamiku: ir grūti iedomāties, ka tirgū, kurā valda konkurence, visi NPE piegādātāji varētu nepārdot par cenu, kura ir augstāka par konkurenta noteikto (ja vien attiecīgais konkurents faktiski nenosaka maksimālo cenu attiecīgajai precei tirgū un ja vien valdība nepilnvaro vai nemudina visus pārējos tirgus dalībniekus ievērot šādu maksimālo cenu). |
| --- | --- |

(152)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka NPE piegādātāju īstenotā cenu pielāgošana PTPN dienas cenām liecina par to, ka tirgus ir neizkropļots, nevis par uzticēšanu vai norīkošanu, Komisija ir konstatējusi, ka visi neatkarīgie NPE piegādātāji piedāvāja cenas, kuras bija tādas pašas kā PTPN noteiktā attiecīgās dienas cena vai zemākas par šo cenu. Komisija uzskata, ka tas neliecina par neizkropļotu tirgus dinamiku: ir grūti iedomāties, ka tirgū, kurā valda konkurence, visi NPE piegādātāji varētu nepārdot par cenu, kura ir augstāka par konkurenta noteikto (ja vien attiecīgais konkurents faktiski nenosaka maksimālo cenu attiecīgajai precei tirgū un ja vien valdība nepilnvaro vai nemudina visus pārējos tirgus dalībniekus ievērot šādu maksimālo cenu).

PTPN

PTPN

| (153) | Attiecībā uz IV apgalvojumu, ka NPE ražotāji ir racionāli tirgus dalībnieki, jo 70 % no NPE tiek eksportēti, Komisija ir konstatējusi, ka publiski avoti liecina, ka NPE patēriņš iekšzemes tirgū ir 30 % no ražošanas apjoma (19). Tas nozīmē, ka NPE ražotāji pilnībā apmierina iekšzemes pieprasījumu un, kad šis pieprasījums ir apmierināts, tie pievēršas eksportam. Tāpēc fakts, ka 70 % no NPE produkcijas tiek eksportēti, nav pretrunā konstatējumam, ka NPE piegādātājiem ir liegta racionāla izvēle, bet gan apstiprina šādu konstatējumu. Ja Indonēzijas NPE piegādātāji rīkotos racionāli, tie neapmierinātu iekšzemes pieprasījumu un eksportētu visu savu produkciju vai ievērojami lielāku tās daļu uz tirgiem, kuros tie varētu gūt lielāku peļņu. Šo potenciālo papildu peļņu no eksporta ierobežo eksporta ierobežojumi, ko IV izmanto, lai stimulētu NPE piegādātājus pārdot iekšzemes tirgū un apmierināt vietējās vajadzības. Tādējādi fakts, ka viss iekšzemes pieprasījums ir apmierināts, drīzāk liecina par to, ka IV ir sasniegusi mērķi apgādāt iekšzemes tirgu par cenām, kas ir labvēlīgas biodīzeļdegvielas ražotājiem. |
| --- | --- |

(153)

Attiecībā uz IV apgalvojumu, ka NPE ražotāji ir racionāli tirgus dalībnieki, jo 70 % no NPE tiek eksportēti, Komisija ir konstatējusi, ka publiski avoti liecina, ka NPE patēriņš iekšzemes tirgū ir 30 % no ražošanas apjoma (19). Tas nozīmē, ka NPE ražotāji pilnībā apmierina iekšzemes pieprasījumu un, kad šis pieprasījums ir apmierināts, tie pievēršas eksportam. Tāpēc fakts, ka 70 % no NPE produkcijas tiek eksportēti, nav pretrunā konstatējumam, ka NPE piegādātājiem ir liegta racionāla izvēle, bet gan apstiprina šādu konstatējumu. Ja Indonēzijas NPE piegādātāji rīkotos racionāli, tie neapmierinātu iekšzemes pieprasījumu un eksportētu visu savu produkciju vai ievērojami lielāku tās daļu uz tirgiem, kuros tie varētu gūt lielāku peļņu. Šo potenciālo papildu peļņu no eksporta ierobežo eksporta ierobežojumi, ko IV izmanto, lai stimulētu NPE piegādātājus pārdot iekšzemes tirgū un apmierināt vietējās vajadzības. Tādējādi fakts, ka viss iekšzemes pieprasījums ir apmierināts, drīzāk liecina par to, ka IV ir sasniegusi mērķi apgādāt iekšzemes tirgu par cenām, kas ir labvēlīgas biodīzeļdegvielas ražotājiem.

19

| (154) | Wilmar savās piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu apgalvo arī, ka fakts, ka pēc eksporta nodevas noteikšanas nulles līmenī NPE eksporta īpatsvars nav palielinājies, pierāda, ka Komisija ir kļūdījusies, secinādama, ka eksporta nodeva ir paredzēta, lai noturētu NPE valstī un nospiestu tās cenu. |
| --- | --- |

(154)

Wilmar savās piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu apgalvo arī, ka fakts, ka pēc eksporta nodevas noteikšanas nulles līmenī NPE eksporta īpatsvars nav palielinājies, pierāda, ka Komisija ir kļūdījusies, secinādama, ka eksporta nodeva ir paredzēta, lai noturētu NPE valstī un nospiestu tās cenu.

Wilmar

| (155) | Šajā ziņā Komisija norāda, ka Wilmar iesniegtie dati liecina, ka patēriņš iekšzemē ir palielinājies un tādējādi veidojis lielāku īpatsvaru no kopējās NPE produkcijas. Tas varētu pamatot Wilmar apgalvojumu, ja IV būtu paudusi nodomu izbeigt eksporta ierobežojumu sistēmu. Tomēr, kā paskaidrots 108. apsvērumā, IV nav nodoma izbeigt eksporta ierobežojumu mehānismu. Ir skaidrs, ka eksporta ierobežojumu sistēma ir noteikta nulles līmenī, tikai reaģējot uz ārējiem faktoriem, t. i., palmu eļļas cenu kritumu pasaulē. Visi Indonēzijas ražotāji ļoti labi zina, ka tas ir tikai pagaidu līmenis, un tāpēc turpina vispirms apmierināt iekšzemes pieprasījumu. |
| --- | --- |

(155)

Šajā ziņā Komisija norāda, ka Wilmar iesniegtie dati liecina, ka patēriņš iekšzemē ir palielinājies un tādējādi veidojis lielāku īpatsvaru no kopējās NPE produkcijas. Tas varētu pamatot Wilmar apgalvojumu, ja IV būtu paudusi nodomu izbeigt eksporta ierobežojumu sistēmu. Tomēr, kā paskaidrots 108. apsvērumā, IV nav nodoma izbeigt eksporta ierobežojumu mehānismu. Ir skaidrs, ka eksporta ierobežojumu sistēma ir noteikta nulles līmenī, tikai reaģējot uz ārējiem faktoriem, t. i., palmu eļļas cenu kritumu pasaulē. Visi Indonēzijas ražotāji ļoti labi zina, ka tas ir tikai pagaidu līmenis, un tāpēc turpina vispirms apmierināt iekšzemes pieprasījumu.

Wilmar

Wilmar

| (156) | Wilmar savā atbildē ir ietvēris cenu informāciju, apgalvojot, ka kopš eksporta nodevas noteikšanas nulles līmenī NPE cenas iekšzemes tirgū nav būtiski palielinājušās. Komisija analizēja minēto informāciju un konstatēja, ka tā nevar noteikt Wilmar izmantoto datu avotu; tādējādi Komisija nevar nedz pārbaudīt, nedz novērtēt šo datu pareizību. Tomēr Komisija norāda – ja tā izmantotu minētos datus, tad neatkarīgi no tā, ka eksporta nodeva ir noteikta nulles līmenī tikai uz laiku, minētie dati liecina, ka iekšzemes cenas tiek pielāgotas eksporta cenām. Proti, lai gan izmeklēšanas laikposmā vidējā starpība starp abām cenām bija aptuveni 50 USD par tonnu, Wilmar sniegtie dati norāda, ka cenas iekšzemes tirgū ir paaugstinājušās un pietuvinājušās eksporta cenām un ka tagad šī starpība ir mazāka nekā 20 USD par tonnu. Tas, ka cena iekšzemes tirgū nav ievērojami palielinājusies absolūtā izteiksmē, ir vienkārši skaidrojams ar faktu, ka cenas pasaules tirgū ir sarukušas. |
| --- | --- |

(156)

Wilmar savā atbildē ir ietvēris cenu informāciju, apgalvojot, ka kopš eksporta nodevas noteikšanas nulles līmenī NPE cenas iekšzemes tirgū nav būtiski palielinājušās. Komisija analizēja minēto informāciju un konstatēja, ka tā nevar noteikt Wilmar izmantoto datu avotu; tādējādi Komisija nevar nedz pārbaudīt, nedz novērtēt šo datu pareizību. Tomēr Komisija norāda – ja tā izmantotu minētos datus, tad neatkarīgi no tā, ka eksporta nodeva ir noteikta nulles līmenī tikai uz laiku, minētie dati liecina, ka iekšzemes cenas tiek pielāgotas eksporta cenām. Proti, lai gan izmeklēšanas laikposmā vidējā starpība starp abām cenām bija aptuveni 50 USD par tonnu, Wilmar sniegtie dati norāda, ka cenas iekšzemes tirgū ir paaugstinājušās un pietuvinājušās eksporta cenām un ka tagad šī starpība ir mazāka nekā 20 USD par tonnu. Tas, ka cena iekšzemes tirgū nav ievērojami palielinājusies absolūtā izteiksmē, ir vienkārši skaidrojams ar faktu, ka cenas pasaules tirgū ir sarukušas.

Wilmar

Wilmar

Wilmar

| (157) | Komisija uzskata, ka tas apstiprina tās konstatējumu, ka eksporta ierobežojumu sistēma citustarp un kopā ar pārējiem pasākumiem ir paredzēta, lai nospiestu NPE iekšzemes cenas. |
| --- | --- |

(157)

Komisija uzskata, ka tas apstiprina tās konstatējumu, ka eksporta ierobežojumu sistēma citustarp un kopā ar pārējiem pasākumiem ir paredzēta, lai nospiestu NPE iekšzemes cenas.

| (158) | Attiecībā uz IV apgalvojumu, ka Komisija nav pārbaudījusi neatkarīgo NPE piegādātāju atbildes, Komisija norāda, ka faktu ziņā tas ir kļūdains apgalvojums. Kā jau norādīts 143. apsvērumā, Komisija pienācīgi izanalizēja visas saņemtās atbildes, tomēr konstatēja, ka lielākā daļa atbilžu ir nepilnīgas, daudzās no tām nav ietverta informācija par rentabilitāti un daudzām no atbildēm nebija atklātās versijas. |
| --- | --- |

(158)

Attiecībā uz IV apgalvojumu, ka Komisija nav pārbaudījusi neatkarīgo NPE piegādātāju atbildes, Komisija norāda, ka faktu ziņā tas ir kļūdains apgalvojums. Kā jau norādīts 143. apsvērumā, Komisija pienācīgi izanalizēja visas saņemtās atbildes, tomēr konstatēja, ka lielākā daļa atbilžu ir nepilnīgas, daudzās no tām nav ietverta informācija par rentabilitāti un daudzām no atbildēm nebija atklātās versijas.

| (159) | Papildus minētajam apgalvojumam IV apgalvo arī, ka Komisijas apgalvojumi galīgajā izpaustajā informācijā, par ko ir runa kā 143. apsvērumā, ir kļūdaini, jo IV nebija varējusi atrast atsauces uz atgādinājumiem atklātajā lietas dokumentācijā. Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija norāda, ka minētie atgādinājumi pieder pie ierobežotas pieejamības dokumentācijas un ir iekļauti ieinteresētajām personām pieejamajā ierobežotas pieejamības dokumentu sarakstā. Tomēr sanāksmē, kas notika 2019. gada 16. oktobrī, Komisija Indonēzijas valdībai iesniedza attiecīgo saglabāto numuru sarakstu. Komisija norāda arī, ka anketas neatkarīgajiem NPE piegādātājiem ietilpst anketā, kas tika adresēta Indonēzijas valdībai, tāpēc IV bija atbildīga par pilnīgu atbilžu koordinēšanu, vākšanu un savlaicīgas nosūtīšanas nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(159)

Papildus minētajam apgalvojumam IV apgalvo arī, ka Komisijas apgalvojumi galīgajā izpaustajā informācijā, par ko ir runa kā 143. apsvērumā, ir kļūdaini, jo IV nebija varējusi atrast atsauces uz atgādinājumiem atklātajā lietas dokumentācijā. Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija norāda, ka minētie atgādinājumi pieder pie ierobežotas pieejamības dokumentācijas un ir iekļauti ieinteresētajām personām pieejamajā ierobežotas pieejamības dokumentu sarakstā. Tomēr sanāksmē, kas notika 2019. gada 16. oktobrī, Komisija Indonēzijas valdībai iesniedza attiecīgo saglabāto numuru sarakstu. Komisija norāda arī, ka anketas neatkarīgajiem NPE piegādātājiem ietilpst anketā, kas tika adresēta Indonēzijas valdībai, tāpēc IV bija atbildīga par pilnīgu atbilžu koordinēšanu, vākšanu un savlaicīgas nosūtīšanas nodrošināšanu.

| (160) | Attiecībā uz e) punktā minēto apgalvojumu Komisija pagaidu regulas 124.–143. apsvērumā ir paskaidrojusi, kā IV ar PTPN starpniecību Indonēzijas iekšzemes tirgū darbojas kā cenu noteicēja un kā visi neatkarīgie NPE piegādātāji ievēro šos cenu norādījumus. IV savās piezīmēs par galīgo izpausto informāciju ir norādījusi, ka, ņemot vērā ierobežoto PTPN tirgus daļu, šāds rezultāts ir maz ticams. Tomēr Komisija ir konstatējusi, ka IV nav iesniegusi jaunus faktus sava apgalvojuma pamatošanai un Komisijas konstatējuma atspēkošanai. |
| --- | --- |

(160)

Attiecībā uz e) punktā minēto apgalvojumu Komisija pagaidu regulas 124.–143. apsvērumā ir paskaidrojusi, kā IV ar PTPN starpniecību Indonēzijas iekšzemes tirgū darbojas kā cenu noteicēja un kā visi neatkarīgie NPE piegādātāji ievēro šos cenu norādījumus. IV savās piezīmēs par galīgo izpausto informāciju ir norādījusi, ka, ņemot vērā ierobežoto PTPN tirgus daļu, šāds rezultāts ir maz ticams. Tomēr Komisija ir konstatējusi, ka IV nav iesniegusi jaunus faktus sava apgalvojuma pamatošanai un Komisijas konstatējuma atspēkošanai.

PTPN

PTPN

| (161) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija noraida IV un ražotāju eksportētāju apgalvojumus un apstiprina savu konstatējumu par uzticēšanu un norīkošanu. |
| --- | --- |

(161)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija noraida IV un ražotāju eksportētāju apgalvojumus un apstiprina savu konstatējumu par uzticēšanu un norīkošanu.

3.2.3.   Nespēja pierādīt ienākumu vai cenu atbalstu pamatregulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē

Nespēja pierādīt ienākumu vai cenu atbalstu pamatregulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē

| (162) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV un ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi ienākumu un cenu atbalsta esību par labu biodīzeļdegvielas ražotājiem atbilstīgi vajadzīgajam standartam, kas noteikts PTO judikatūrā. |
| --- | --- |

(162)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV un ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi ienākumu un cenu atbalsta esību par labu biodīzeļdegvielas ražotājiem atbilstīgi vajadzīgajam standartam, kas noteikts PTO judikatūrā.

| (163) | Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija atzīmē, ka ne IV, ne ražotāji eksportētāji nav snieguši jaunu informāciju vai pierādījumus, kas pamatotu apgalvojumu par ienākumu vai cenu atbalsta neesību. Apgalvojumos, kas izteikti šajā sakarībā, ir tikai pausta nepiekrišana tam, kā Komisija interpretējusi judikatūru. Komisija uzskata, ka pagaidu regulas 3.3.3.7. iedaļā veiktā analīze atbilst pierādīšanas standartam, kas noteikts pamatregulā, Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (SKP nolīgumā) un PTO judikatūrā. |
| --- | --- |

(163)

Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija atzīmē, ka ne IV, ne ražotāji eksportētāji nav snieguši jaunu informāciju vai pierādījumus, kas pamatotu apgalvojumu par ienākumu vai cenu atbalsta neesību. Apgalvojumos, kas izteikti šajā sakarībā, ir tikai pausta nepiekrišana tam, kā Komisija interpretējusi judikatūru. Komisija uzskata, ka pagaidu regulas 3.3.3.7. iedaļā veiktā analīze atbilst pierādīšanas standartam, kas noteikts pamatregulā, Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (SKP nolīgumā) un PTO judikatūrā.

| (164) | Trūkstot jauniem faktu elementiem, uz kuru pamata varētu sākt konstatējuma atkārtotu novērtēšanu, Komisija apstiprina pagaidu regulas 3.3.3.7. iedaļā izdarīto secinājumu. |
| --- | --- |

(164)

Trūkstot jauniem faktu elementiem, uz kuru pamata varētu sākt konstatējuma atkārtotu novērtēšanu, Komisija apstiprina pagaidu regulas 3.3.3.7. iedaļā izdarīto secinājumu.

| (165) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, konstatēdama ienākumu un cenu atbalstu, jo, lai to konstatētu, ir jābūt pasākumam, kas garantē konkrētu rezultātu, nevis jebkādam pasākumam, kam ir nejauša ietekme uz cenām. |
| --- | --- |

(165)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, konstatēdama ienākumu un cenu atbalstu, jo, lai to konstatētu, ir jābūt pasākumam, kas garantē konkrētu rezultātu, nevis jebkādam pasākumam, kam ir nejauša ietekme uz cenām.

| (166) | Šajā sakarībā Komisija 153. un 160. apsvērumā jau ir paskaidrojusi, ka attiecīgo pasākumu kopuma mērķis ir regulēt iekšzemes cenas un tās nospiest un tā nav tikai IV politikas blakusietekme. Turklāt Komisija atzīmē, ka ne IV, ne ražotāji eksportētāji nav snieguši jaunu informāciju vai pierādījumus, kas pamatotu apgalvojumu par ienākumu vai cenu atbalsta neesību. |
| --- | --- |

(166)

Šajā sakarībā Komisija 153. un 160. apsvērumā jau ir paskaidrojusi, ka attiecīgo pasākumu kopuma mērķis ir regulēt iekšzemes cenas un tās nospiest un tā nav tikai IV politikas blakusietekme. Turklāt Komisija atzīmē, ka ne IV, ne ražotāji eksportētāji nav snieguši jaunu informāciju vai pierādījumus, kas pamatotu apgalvojumu par ienākumu vai cenu atbalsta neesību.

| (167) | Wilmar apgalvo, ka Komisija nav ņēmusi vērā tā apgalvojumus, ko tas sniedza, atbildot uz izpausto pagaidu informāciju, un aicina Komisiju to darīt. |
| --- | --- |

(167)

Wilmar apgalvo, ka Komisija nav ņēmusi vērā tā apgalvojumus, ko tas sniedza, atbildot uz izpausto pagaidu informāciju, un aicina Komisiju to darīt.

Wilmar

| (168) | Pretēji Wilmar apgalvojumam, Komisija ir izanalizējusi minētos apgalvojumus, un, kā norādīts 163. apsvērumā, tā nevarēja konstatēt jaunus faktu elementus. Wilmar tajos toties skaidro, kāpēc nepiekrīt tam, kā Komisija interpretējusi PTO judikatūru un lietas faktus. Minētajās piezīmēs Wilmar izklāstījis arī savu viedokli par pareizo hipotētisko scenāriju. |
| --- | --- |

(168)

Pretēji Wilmar apgalvojumam, Komisija ir izanalizējusi minētos apgalvojumus, un, kā norādīts 163. apsvērumā, tā nevarēja konstatēt jaunus faktu elementus. Wilmar tajos toties skaidro, kāpēc nepiekrīt tam, kā Komisija interpretējusi PTO judikatūru un lietas faktus. Minētajās piezīmēs Wilmar izklāstījis arī savu viedokli par pareizo hipotētisko scenāriju.

Wilmar

Wilmar

Wilmar

| (169) | Skaidrības labad Komisija atkārtoti norāda, ka tā nepiekrīt tam, kā Wilmar piezīmju par pagaidu regulu III.B.3. iedaļā interpretē PTO judikatūru un lietas faktus, un pilnībā apstiprina secinājumu, kas izdarīts pagaidu regulas 3.3.3.7. iedaļā. |
| --- | --- |

(169)

Skaidrības labad Komisija atkārtoti norāda, ka tā nepiekrīt tam, kā Wilmar piezīmju par pagaidu regulu III.B.3. iedaļā interpretē PTO judikatūru un lietas faktus, un pilnībā apstiprina secinājumu, kas izdarīts pagaidu regulas 3.3.3.7. iedaļā.

Wilmar

3.2.4.   Ieguvuma esības nepierādīšana: kļūda atbilstīga tirgus standarta noteikšanā

Ieguvuma esības nepierādīšana: kļūda atbilstīga tirgus standarta noteikšanā

| (170) | Pagaidu regulā Komisija ir konstatējusi, ka no Indonēzijas uz pārējo pasauli eksportētās NPE FOB cenas, kas norādītas Indonēzijas eksporta statistikā, ir atbilstīgs tirgus standarts, jo minētās cenas nosaka atbilstoši brīvā tirgus principiem, tās konkurē ar citiem izstrādājumiem ārvalstu tirgos, tās atspoguļo Indonēzijā dominējošos tirgus apstākļus un tās neizkropļo valdības iejaukšanās. Turklāt Komisija uzskata, ka izmantotais tirgus standarts ir visatbilstošākais cenai, kāda tā būtu neizkropļotā Indonēzijas iekšzemes tirgū, ja nebūtu IV iejaukšanās. Komisija ir konstatējusi arī, ka FOB cenas, kas izmantotas par tirgus standartu, ir atbilstošas starptautiskajām cenām (piemēram, CIF Roterdamā). |
| --- | --- |

(170)

Pagaidu regulā Komisija ir konstatējusi, ka no Indonēzijas uz pārējo pasauli eksportētās NPE FOB cenas, kas norādītas Indonēzijas eksporta statistikā, ir atbilstīgs tirgus standarts, jo minētās cenas nosaka atbilstoši brīvā tirgus principiem, tās konkurē ar citiem izstrādājumiem ārvalstu tirgos, tās atspoguļo Indonēzijā dominējošos tirgus apstākļus un tās neizkropļo valdības iejaukšanās. Turklāt Komisija uzskata, ka izmantotais tirgus standarts ir visatbilstošākais cenai, kāda tā būtu neizkropļotā Indonēzijas iekšzemes tirgū, ja nebūtu IV iejaukšanās. Komisija ir konstatējusi arī, ka FOB cenas, kas izmantotas par tirgus standartu, ir atbilstošas starptautiskajām cenām (piemēram, CIF Roterdamā).

FOB

FOB

CIF

| (171) | Tāpēc Komisija aprēķināja kompensējamās subsīdijas apjomu katram ražotājam eksportētājam kā ieguvumu, kas piešķirts saņēmējam un kas, kā konstatēts, pastāvējis izmeklēšanas laikposmā. Komisija novērtēja ieguvumu kā summu, ko veido starpības starp cenām, kuras tika maksātas par iekšzemes tirgū iepirktu NPE, un NPE standarta cenu, kas aprēķināta par katru izmeklēšanas laikposma mēnesi. |
| --- | --- |

(171)

Tāpēc Komisija aprēķināja kompensējamās subsīdijas apjomu katram ražotājam eksportētājam kā ieguvumu, kas piešķirts saņēmējam un kas, kā konstatēts, pastāvējis izmeklēšanas laikposmā. Komisija novērtēja ieguvumu kā summu, ko veido starpības starp cenām, kuras tika maksātas par iekšzemes tirgū iepirktu NPE, un NPE standarta cenu, kas aprēķināta par katru izmeklēšanas laikposma mēnesi.

| (172) | IV, Wilmar un Permata grupa apgalvo, ka Komisija kļūdījusies, 1) uzskatot tirgus standartu par atbilstīgu un 2) aprēķinot kopējo ieguvumu. IV, Wilmar un Permata grupa apgalvo, ka FOB eksporta cenā ir iekļauta eksporta nodeva, tāpēc tā ir izkropļota. Arī EBP izteikusi ļoti līdzīgu apgalvojumu. |
| --- | --- |

(172)

IV, Wilmar un Permata grupa apgalvo, ka Komisija kļūdījusies, 1) uzskatot tirgus standartu par atbilstīgu un 2) aprēķinot kopējo ieguvumu. IV, Wilmar un Permata grupa apgalvo, ka FOB eksporta cenā ir iekļauta eksporta nodeva, tāpēc tā ir izkropļota. Arī EBP izteikusi ļoti līdzīgu apgalvojumu.

Wilmar

Permata

Wilmar

Permata

FOB

| (173) | Komisija ir konstatējusi, ka ar apgalvojumu, ka eksporta cena ir izkropļota, būtībā tiek mēģināts konceptuāli apvērst lietas interpretāciju. Lai gan Komisija uzskata, ka NPE cenas iekšzemes tirgū ir mākslīgi zemas, eksportētāji apgalvo, ka tieši eksporta cenas (kas kopumā atbilst starptautiskajām cenām) ir pārāk augstas. Citiem vārdiem sakot, eksportētāji apgalvo, ka eksporta nodevas dēļ eksporta cenas ir pārāk augstas. Tomēr eksporta nodevas dēļ izkropļota citustarp ir tieši iekšzemes cena. Visbeidzot, IV pati apgalvo, ka eksporta nodeva nav iekļauta eksporta cenā, ko Komisija izmantojusi savos aprēķinos (20). Komisija ņēma vērā šo IV apgalvojumu. Tomēr tā uzskata, ka eksporta nodevas ietekme atspoguļota FOB cenā. Komisija faktiski uzskata, ka pārdevējs, kad tas nosaka eksporta cenu, kuru pēc tam paziņo IV iestādēm statistikas vajadzībām, ņem vērā pienākumu maksāt nodevu. |
| --- | --- |

(173)

Komisija ir konstatējusi, ka ar apgalvojumu, ka eksporta cena ir izkropļota, būtībā tiek mēģināts konceptuāli apvērst lietas interpretāciju. Lai gan Komisija uzskata, ka NPE cenas iekšzemes tirgū ir mākslīgi zemas, eksportētāji apgalvo, ka tieši eksporta cenas (kas kopumā atbilst starptautiskajām cenām) ir pārāk augstas. Citiem vārdiem sakot, eksportētāji apgalvo, ka eksporta nodevas dēļ eksporta cenas ir pārāk augstas. Tomēr eksporta nodevas dēļ izkropļota citustarp ir tieši iekšzemes cena. Visbeidzot, IV pati apgalvo, ka eksporta nodeva nav iekļauta eksporta cenā, ko Komisija izmantojusi savos aprēķinos (20). Komisija ņēma vērā šo IV apgalvojumu. Tomēr tā uzskata, ka eksporta nodevas ietekme atspoguļota FOB cenā. Komisija faktiski uzskata, ka pārdevējs, kad tas nosaka eksporta cenu, kuru pēc tam paziņo IV iestādēm statistikas vajadzībām, ņem vērā pienākumu maksāt nodevu.

20

FOB

| (174) | Turklāt, kā izklāstīts pagaidu regulas 198. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka mēneša FOB eksporta cena, kas norādīta Indonēzijas statistikā, ir visatbilstošākais tirgus standarts. Komisija uzskata šo tirgus standartu par atbilstošu atsevišķiem pirkšanas darījumiem. Komisija ir konstatējusi, ka standarta cenas FOB starptautiskais tirdzniecības noteikums un ražotāju eksportētāju veikto iekšzemes pirkšanas darījumu starptautiskais tirdzniecības noteikums ir salīdzināmi. Komisija no ieinteresētajām personām par to nesaņēma piezīmes. |
| --- | --- |

(174)

Turklāt, kā izklāstīts pagaidu regulas 198. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka mēneša FOB eksporta cena, kas norādīta Indonēzijas statistikā, ir visatbilstošākais tirgus standarts. Komisija uzskata šo tirgus standartu par atbilstošu atsevišķiem pirkšanas darījumiem. Komisija ir konstatējusi, ka standarta cenas FOB starptautiskais tirdzniecības noteikums un ražotāju eksportētāju veikto iekšzemes pirkšanas darījumu starptautiskais tirdzniecības noteikums ir salīdzināmi. Komisija no ieinteresētajām personām par to nesaņēma piezīmes.

FOB

FOB

| (175) | Papildus iepriekš minētajam Wilmar apgalvo, ka Komisija ir kļūdījusies, aprēķinot Wilmar saņemtā ieguvuma apjomu, jo tai no ieguvuma aprēķina būtu bijis jāatskaita summas, par kādām NPE pirkšanas cena pārsniedz tirgus standartu. Šajā sakarībā Komisija norāda, ka tā bija ņēmusi vērā tikai tos darījumus, par kuriem tika piešķirts ieguvums (citiem vārdiem sakot, kuros ražotāju eksportētāju samaksātā cena bija zemāka par tirgus standartu). Tie ir darījumi, kuros attiecīgās programmas rezultātā tiek piešķirti ieguvumi ražotājiem eksportētājiem. Tādējādi nebija jēgas atskaitīt darījumus, kuros ieguvums netika piešķirts, jo tie bija tirgum atbilstoši. Šajā sakarībā Komisija ir konstatējusi, ka PTO ekspertu grupa lietā United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China (21), kurā ir izvērtēts, kā ASV Tirdzniecības ministrija (USDOC) bija noteikusi, kāds ieguvuma apjoms piešķirts ar attiecīgo subsīdiju, dēvētu par “gumijas” nodrošināšanu par neatbilstoši zemu atlīdzību (22), bija norādījusi, ka apgalvotās subsīdijas “vienmēr ir jāanalizē attiecībā pret konkrētu laikposmu, lai galu galā noteiktu izmeklējamā izstrādājuma subsidēšanas kopējo apjomu” (23) un ka “SKP nolīguma 14. panta d) punktā nav minēta kompensācija, “negatīvi ieguvumi” vai vidējās vērtības noteikšana par visu izmeklēšanas laikposmu attiecībā uz konkrētu preci” (24). Salīdzinājums ir atsevišķu pirkšanas darījumu salīdzinājums ar attiecīgā pirkšanas darījuma atsevišķo tirgus standartu. Lai noteiktu, vai pastāv ieguvums un kāds ir tā apjoms, Komisija salīdzināja darījumus. Kopējais ieguvums, kas tiek konstatēts attiecībā uz darījumu, ir subsīdijas apjoms. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(175)

Papildus iepriekš minētajam Wilmar apgalvo, ka Komisija ir kļūdījusies, aprēķinot Wilmar saņemtā ieguvuma apjomu, jo tai no ieguvuma aprēķina būtu bijis jāatskaita summas, par kādām NPE pirkšanas cena pārsniedz tirgus standartu. Šajā sakarībā Komisija norāda, ka tā bija ņēmusi vērā tikai tos darījumus, par kuriem tika piešķirts ieguvums (citiem vārdiem sakot, kuros ražotāju eksportētāju samaksātā cena bija zemāka par tirgus standartu). Tie ir darījumi, kuros attiecīgās programmas rezultātā tiek piešķirti ieguvumi ražotājiem eksportētājiem. Tādējādi nebija jēgas atskaitīt darījumus, kuros ieguvums netika piešķirts, jo tie bija tirgum atbilstoši. Šajā sakarībā Komisija ir konstatējusi, ka PTO ekspertu grupa lietā United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China (21), kurā ir izvērtēts, kā ASV Tirdzniecības ministrija (USDOC) bija noteikusi, kāds ieguvuma apjoms piešķirts ar attiecīgo subsīdiju, dēvētu par “gumijas” nodrošināšanu par neatbilstoši zemu atlīdzību (22), bija norādījusi, ka apgalvotās subsīdijas “vienmēr ir jāanalizē attiecībā pret konkrētu laikposmu, lai galu galā noteiktu izmeklējamā izstrādājuma subsidēšanas kopējo apjomu” (23) un ka “SKP nolīguma 14. panta d) punktā nav minēta kompensācija, “negatīvi ieguvumi” vai vidējās vērtības noteikšana par visu izmeklēšanas laikposmu attiecībā uz konkrētu preci” (24). Salīdzinājums ir atsevišķu pirkšanas darījumu salīdzinājums ar attiecīgā pirkšanas darījuma atsevišķo tirgus standartu. Lai noteiktu, vai pastāv ieguvums un kāds ir tā apjoms, Komisija salīdzināja darījumus. Kopējais ieguvums, kas tiek konstatēts attiecībā uz darījumu, ir subsīdijas apjoms. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

Wilmar

Wilmar

United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China

21

USDOC

22

23

24

| (176) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV apgalvoja arī, ka Komisija nav pierādījusi ieguvuma esību, jo 1) ir neloģiski konstatēt ieguvumu eksporta ierobežojumu veidā finanšu tirgū, kur valda konkurence, un 2) NPE cenas iekšzemes tirgū atbilst tāda tirgus dinamikai, kurā valda konkurence. |
| --- | --- |

(176)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV apgalvoja arī, ka Komisija nav pierādījusi ieguvuma esību, jo 1) ir neloģiski konstatēt ieguvumu eksporta ierobežojumu veidā finanšu tirgū, kur valda konkurence, un 2) NPE cenas iekšzemes tirgū atbilst tāda tirgus dinamikai, kurā valda konkurence.

| (177) | Šajā sakarībā Komisija vēlas atkārtoti norādīt, ka šajā gadījumā ieguvums izpaužas kā NPE nodrošināšana par neatbilstoši zemu atlīdzību. Tāpēc IV pirmais apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(177)

Šajā sakarībā Komisija vēlas atkārtoti norādīt, ka šajā gadījumā ieguvums izpaužas kā NPE nodrošināšana par neatbilstoši zemu atlīdzību. Tāpēc IV pirmais apgalvojums tiek noraidīts.

| (178) | Attiecībā uz IV apgalvojumu, ka NPE cenas iekšzemes tirgū atbilst tāda neizkropļota tirgus dinamikai, kurā valda konkurence, Komisija atsaucas uz veikto analīzi un jo īpaši 151. apsvērumu. |
| --- | --- |

(178)

Attiecībā uz IV apgalvojumu, ka NPE cenas iekšzemes tirgū atbilst tāda neizkropļota tirgus dinamikai, kurā valda konkurence, Komisija atsaucas uz veikto analīzi un jo īpaši 151. apsvērumu.

| (179) | Tāpēc Komisija nemaina savu konstatējumu, ka šī shēma rada ieguvumu ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(179)

Tāpēc Komisija nemaina savu konstatējumu, ka šī shēma rada ieguvumu ražotājiem eksportētājiem.

| (180) | IV apgalvo arī, ka Komisija ir noteikusi nepareizu tirgus standartu, jo standarts, kuru tā ir izmantojusi, ietver eksporta nodevu, un ka tai būtu jāatskaita eksporta nodeva no tirgus standarta. |
| --- | --- |

(180)

IV apgalvo arī, ka Komisija ir noteikusi nepareizu tirgus standartu, jo standarts, kuru tā ir izmantojusi, ietver eksporta nodevu, un ka tai būtu jāatskaita eksporta nodeva no tirgus standarta.

| (181) | Šajā sakarībā Komisija ir konstatējusi pretrunu starp šo apgalvojumu un IV atbildi uz 2019. gada 14. marta vēstuli par trūkumiem. Minētajā atbildē IV norāda: “IV apstiprina, ka eksporta statistika uz ES ietver tikai Indonēzijā ražoto biodīzeļdegvielu. Norādītā eksporta vērtība ir FOB vērtība un neietver izvedmuitas nodokli/eksporta nodevu.” Bez tam Komisija ir konstatējusi, ka IV sava apgalvojuma pamatošanai nebija iesniegusi papildu faktu elementus. Kā skaidrots 173. apsvērumā, Komisija uzskata, ka paziņotā FOB eksporta cena de facto atspoguļo eksporta nodevas ietekmi. |
| --- | --- |

(181)

Šajā sakarībā Komisija ir konstatējusi pretrunu starp šo apgalvojumu un IV atbildi uz 2019. gada 14. marta vēstuli par trūkumiem. Minētajā atbildē IV norāda: “IV apstiprina, ka eksporta statistika uz ES ietver tikai Indonēzijā ražoto biodīzeļdegvielu. Norādītā eksporta vērtība ir FOB vērtība un neietver izvedmuitas nodokli/eksporta nodevu.” Bez tam Komisija ir konstatējusi, ka IV sava apgalvojuma pamatošanai nebija iesniegusi papildu faktu elementus. Kā skaidrots 173. apsvērumā, Komisija uzskata, ka paziņotā FOB eksporta cena de facto atspoguļo eksporta nodevas ietekmi.

IV apstiprina, ka eksporta statistika uz ES ietver tikai Indonēzijā ražoto biodīzeļdegvielu. Norādītā eksporta vērtība ir

vērtība un neietver izvedmuitas nodokli/eksporta nodevu.

FOB

de facto

| (182) | Wilmar apgalvo, ka ieguvuma aprēķināšanai izmantotais tirgus standarts ir pārmērīgs, jo izmantots “ārpusvalsts” tirgus standarts. Tomēr būtu jāatgādina, ka, nosakot visprecīzāko un atbilstīgāko izmantojamo tirgus standartu, Komisija neizmantoja “ārpusvalsts” tirgus standartus, kādi pieejami Malaizijā vai Eiropā, piemēram, CIF cenu Roterdamā. Tika izmantotas Indonēzijas eksporta cenas, jo tās ir Indonēzijas cenas (šajā nozīmē – “valsts iekšējās” cenas) un ir uzticams tirgus pamatu salīdzināšanai. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(182)

Wilmar apgalvo, ka ieguvuma aprēķināšanai izmantotais tirgus standarts ir pārmērīgs, jo izmantots “ārpusvalsts” tirgus standarts. Tomēr būtu jāatgādina, ka, nosakot visprecīzāko un atbilstīgāko izmantojamo tirgus standartu, Komisija neizmantoja “ārpusvalsts” tirgus standartus, kādi pieejami Malaizijā vai Eiropā, piemēram, CIF cenu Roterdamā. Tika izmantotas Indonēzijas eksporta cenas, jo tās ir Indonēzijas cenas (šajā nozīmē – “valsts iekšējās” cenas) un ir uzticams tirgus pamatu salīdzināšanai. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

Wilmar

CIF

| (183) | Tāpēc Komisija apstiprināja 172. apsvērumā izdarīto secinājumu. |
| --- | --- |

(183)

Tāpēc Komisija apstiprināja 172. apsvērumā izdarīto secinājumu.

3.2.5.   Īpašas iezīmes

Īpašas iezīmes

| (184) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka programmai ir īpašas iezīmes. IV norāda, ka subsīdija ir īpaša tikai tad, ja attiecas tikai uz vienu konkrētu nozari. |
| --- | --- |

(184)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka programmai ir īpašas iezīmes. IV norāda, ka subsīdija ir īpaša tikai tad, ja attiecas tikai uz vienu konkrētu nozari.

| (185) | Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. Komisija norāda, ka ekspertu grupa lietā US – Upland Cotton ir sniegusi skaidrojumu: “Saskaņā ar SKP nolīguma 2. panta tekstu subsīdija ir īpaša, ja tā attiecas uz konkrētu uzņēmumu vai nozari vai uzņēmumu vai nozaru grupu (kas SKP nolīgumā dēvēti par “konkrētiem uzņēmumiem”) piešķīrējas iestādes kompetences jomā. (..).” Ekspertu grupa ir skaidrojusi arī, ka “(..) “īpašas iezīmes” ir attiecināmas arī uz nozaru grupu, jo 2.1. panta ievaddaļā vārdi “konkrēts uzņēmums” ir definēti plaši kā uzņēmums vai nozare vai uzņēmumu vai nozaru grupa (25).” |
| --- | --- |

(185)

Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. Komisija norāda, ka ekspertu grupa lietā US – Upland Cotton ir sniegusi skaidrojumu: “Saskaņā ar SKP nolīguma 2. panta tekstu subsīdija ir īpaša, ja tā attiecas uz konkrētu uzņēmumu vai nozari vai uzņēmumu vai nozaru grupu (kas SKP nolīgumā dēvēti par “konkrētiem uzņēmumiem”) piešķīrējas iestādes kompetences jomā. (..).” Ekspertu grupa ir skaidrojusi arī, ka “(..) “īpašas iezīmes” ir attiecināmas arī uz nozaru grupu, jo 2.1. panta ievaddaļā vārdi “konkrēts uzņēmums” ir definēti plaši kā uzņēmums vai nozare vai uzņēmumu vai nozaru grupa (25).”

US – Upland Cotton

Saskaņā ar SKP nolīguma 2. panta tekstu subsīdija ir īpaša, ja tā attiecas uz konkrētu uzņēmumu vai nozari vai uzņēmumu vai nozaru grupu (kas SKP nolīgumā dēvēti par “konkrētiem uzņēmumiem”) piešķīrējas iestādes kompetences jomā. (..)

(..) “īpašas iezīmes” ir attiecināmas arī uz nozaru grupu, jo 2.1. panta ievaddaļā vārdi “konkrēts uzņēmums” ir definēti plaši kā uzņēmums vai nozare vai uzņēmumu vai nozaru grupa

25

| (186) | Apelācijas institūcija lietā US – Anti-Dumping and Countervailing Duties (China) analizējusi 2. pantā lietotā termina “konkrēti uzņēmumi” nozīmi: “Turklāt subsīdija ir īpaša saskaņā ar SKP nolīguma 2.1. panta a) punktu, ja skaidri noteiktais ierobežojums nosaka, ka tikai “konkrētiem uzņēmumiem” [angļu val.: “
  certain enterprises
  ”] ir piekļuve attiecīgajai subsīdijai. 2.1. panta ievaddaļā ir noteikts, ka termins “konkrēti uzņēmumi” attiecas uz “uzņēmumu vai nozari vai uzņēmumu vai nozaru grupu”. Vispirms norādām, ka vārds “konkrēts” [angļu val.: “
  certain
  ”] tiek definēts šādi: ‘zināms un precizēts, bet ne tieši identificēts’ [known and particularized but not explicitly identified]: [(with sing. noun) a particular, (with pl. noun) some particular, some definite]. Savukārt vārdu “grupa” [angļu val.: “
  group
  ”] vispārīgi definē šādi: ‘vairāki cilvēki vai lietas, par kuriem tiek uzskatīts, ka tie veido kopumu vai veselumu pēc dažām savstarpējām vai kopīgām attiecībām vai mērķiem, vai ko apvieno zināma līdzība’ [a number of people or things regarded as forming a unity or whole on the grounds of some mutual or common relation or purpose, or classed together because of a degree of similarity]. Runājot par lietvārdiem, ko apzīmē ar vārdiem “konkrēts” [“
  certain
  ”] un “grupa” [“
  group
  ”], redzam, ka uzņēmumu var definēt šādi: ‘sabiedrība, kas veic darījumdarbību’ [a business firm, a company], savukārt “nozare” [“
  industry
  ”] apzīmē ‘konkrētu produktīva darba; tirdzniecības, ražošana formu vai jomu’ [a particular form or branch of productive labour; a trade, a manufacture]. Norādām, ka ekspertu grupa lietā “
  US – Upland Cotton
  ” ir atzinusi, ka “nozari vai “nozaru” grupu kopumā var noteikt pēc to ražoto izstrādājumu veida”, ka “termins “nozare” attiecas uz konkrētu izstrādājumu ražotājiem” un ka “termina “nozare” tvērums var būt atkarīgs no vairākiem faktoriem konkrētā gadījumā”. Iepriekš minētais liecina, ka termins “konkrēti uzņēmumi” attiecas uz atsevišķu uzņēmumu vai nozari, vai tādu uzņēmumu vai nozaru klasi, kas ir zināmi(-as) un konkretizēti(-as). Tomēr mēs piekrītam Ķīnai, ka šis termins ietver “zināmu nenoteiktību attiecībā uz galējām robežām”, un ekspertu grupai lietā “
  US – Upland Cotton
  ”, kurā tā atzina, ka to, vai vairāki uzņēmumi vai nozares ir “konkrēti uzņēmumi”, var noteikt tikai katrā individuālā gadījumā atsevišķi.” (26) |
| --- | --- |

(186)

Apelācijas institūcija lietā US – Anti-Dumping and Countervailing Duties (China) analizējusi 2. pantā lietotā termina “konkrēti uzņēmumi” nozīmi: “Turklāt subsīdija ir īpaša saskaņā ar SKP nolīguma 2.1. panta a) punktu, ja skaidri noteiktais ierobežojums nosaka, ka tikai “konkrētiem uzņēmumiem” [angļu val.: “
  certain enterprises
  ”] ir piekļuve attiecīgajai subsīdijai. 2.1. panta ievaddaļā ir noteikts, ka termins “konkrēti uzņēmumi” attiecas uz “uzņēmumu vai nozari vai uzņēmumu vai nozaru grupu”. Vispirms norādām, ka vārds “konkrēts” [angļu val.: “
  certain
  ”] tiek definēts šādi: ‘zināms un precizēts, bet ne tieši identificēts’ [known and particularized but not explicitly identified]: [(with sing. noun) a particular, (with pl. noun) some particular, some definite]. Savukārt vārdu “grupa” [angļu val.: “
  group
  ”] vispārīgi definē šādi: ‘vairāki cilvēki vai lietas, par kuriem tiek uzskatīts, ka tie veido kopumu vai veselumu pēc dažām savstarpējām vai kopīgām attiecībām vai mērķiem, vai ko apvieno zināma līdzība’ [a number of people or things regarded as forming a unity or whole on the grounds of some mutual or common relation or purpose, or classed together because of a degree of similarity]. Runājot par lietvārdiem, ko apzīmē ar vārdiem “konkrēts” [“
  certain
  ”] un “grupa” [“
  group
  ”], redzam, ka uzņēmumu var definēt šādi: ‘sabiedrība, kas veic darījumdarbību’ [a business firm, a company], savukārt “nozare” [“
  industry
  ”] apzīmē ‘konkrētu produktīva darba; tirdzniecības, ražošana formu vai jomu’ [a particular form or branch of productive labour; a trade, a manufacture]. Norādām, ka ekspertu grupa lietā “
  US – Upland Cotton
  ” ir atzinusi, ka “nozari vai “nozaru” grupu kopumā var noteikt pēc to ražoto izstrādājumu veida”, ka “termins “nozare” attiecas uz konkrētu izstrādājumu ražotājiem” un ka “termina “nozare” tvērums var būt atkarīgs no vairākiem faktoriem konkrētā gadījumā”. Iepriekš minētais liecina, ka termins “konkrēti uzņēmumi” attiecas uz atsevišķu uzņēmumu vai nozari, vai tādu uzņēmumu vai nozaru klasi, kas ir zināmi(-as) un konkretizēti(-as). Tomēr mēs piekrītam Ķīnai, ka šis termins ietver “zināmu nenoteiktību attiecībā uz galējām robežām”, un ekspertu grupai lietā “
  US – Upland Cotton
  ”, kurā tā atzina, ka to, vai vairāki uzņēmumi vai nozares ir “konkrēti uzņēmumi”, var noteikt tikai katrā individuālā gadījumā atsevišķi.” (26)

US – Anti-Dumping and Countervailing Duties (China)

Turklāt subsīdija ir īpaša saskaņā ar SKP nolīguma 2.1. panta a) punktu, ja skaidri noteiktais ierobežojums nosaka, ka tikai “konkrētiem uzņēmumiem” [angļu val.: “

”] ir piekļuve attiecīgajai subsīdijai. 2.1. panta ievaddaļā ir noteikts, ka termins “konkrēti uzņēmumi” attiecas uz “uzņēmumu vai nozari vai uzņēmumu vai nozaru grupu”. Vispirms norādām, ka vārds “konkrēts” [angļu val.: “

”] tiek definēts šādi: ‘zināms un precizēts, bet ne tieši identificēts’ [

]: [

]. Savukārt vārdu “grupa” [angļu val.: “

”] vispārīgi definē šādi: ‘vairāki cilvēki vai lietas, par kuriem tiek uzskatīts, ka tie veido kopumu vai veselumu pēc dažām savstarpējām vai kopīgām attiecībām vai mērķiem, vai ko apvieno zināma līdzība’ [

]. Runājot par lietvārdiem, ko apzīmē ar vārdiem “konkrēts” [“

”] un “grupa” [“

”], redzam, ka uzņēmumu var definēt šādi: ‘sabiedrība, kas veic darījumdarbību’ [

], savukārt “nozare” [“

”] apzīmē ‘konkrētu produktīva darba; tirdzniecības, ražošana formu vai jomu’ [

]. Norādām, ka ekspertu grupa lietā “

” ir atzinusi, ka “nozari vai “nozaru” grupu kopumā var noteikt pēc to ražoto izstrādājumu veida”, ka “termins “nozare” attiecas uz konkrētu izstrādājumu ražotājiem” un ka “termina “nozare” tvērums var būt atkarīgs no vairākiem faktoriem konkrētā gadījumā”. Iepriekš minētais liecina, ka termins “konkrēti uzņēmumi” attiecas uz atsevišķu uzņēmumu vai nozari, vai tādu uzņēmumu vai nozaru klasi, kas ir zināmi(-as) un konkretizēti(-as). Tomēr mēs piekrītam Ķīnai, ka šis termins ietver “zināmu nenoteiktību attiecībā uz galējām robežām”, un ekspertu grupai lietā “

”, kurā tā atzina, ka to, vai vairāki uzņēmumi vai nozares ir “konkrēti uzņēmumi”, var noteikt tikai katrā individuālā gadījumā atsevišķi.

26

| (187) | Tāpēc Komisija atzīmē, ka PTO judikatūra neparedz, ka subsīdijai, lai to varētu uzskatīt par īpašu, ir jāattiecas uz atsevišķu nozari, bet gan tā var attiekties uz “tādu uzņēmumu vai nozaru klasi, kas ir zināmi(-as) un precizēti(-as)”. Šajā lietā Komisija pagaidu regulas 202. apsvērumā ir secinājusi, ka attiecīgais pasākumu kopums ir īpašs, jo pasākumi rada ieguvumu uzņēmumiem, kas aktīvi iesaistās palmu eļļas vērtības ķēdē. Tādējādi Komisija, ievērojot PTO judikatūru, secina, ka attiecīgais pasākumu kopums ir īpašs, jo pasākumi attiecas uz “tādu uzņēmumu vai nozaru klasi, kas ir zināmi(-as) un precizēti(-as)”. Tāpēc IV apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(187)

Tāpēc Komisija atzīmē, ka PTO judikatūra neparedz, ka subsīdijai, lai to varētu uzskatīt par īpašu, ir jāattiecas uz atsevišķu nozari, bet gan tā var attiekties uz “tādu uzņēmumu vai nozaru klasi, kas ir zināmi(-as) un precizēti(-as)”. Šajā lietā Komisija pagaidu regulas 202. apsvērumā ir secinājusi, ka attiecīgais pasākumu kopums ir īpašs, jo pasākumi rada ieguvumu uzņēmumiem, kas aktīvi iesaistās palmu eļļas vērtības ķēdē. Tādējādi Komisija, ievērojot PTO judikatūru, secina, ka attiecīgais pasākumu kopums ir īpašs, jo pasākumi attiecas uz “tādu uzņēmumu vai nozaru klasi, kas ir zināmi(-as) un precizēti(-as)”. Tāpēc IV apgalvojums tiek noraidīts.

tādu uzņēmumu vai nozaru klasi, kas ir zināmi(-as) un precizēti(-as)

tādu uzņēmumu vai nozaru klasi, kas ir zināmi(-as) un precizēti(-as)

3.3.   Valdības atbalsts biodīzeļdegvielas nozarei, kas sniegts, piešķirot atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem muitas zonās importētām iekārtām

Valdības atbalsts biodīzeļdegvielas nozarei, kas sniegts, piešķirot atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem muitas zonās importētām iekārtām

| (188) | Kā minēts pagaidu regulas 237. apsvērumā, Komisija aprēķināja ieguvumu, ko ražotāji eksportētāji guva saistībā ar atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa par importētajām iekārtām, kā nesamaksātā nodokļa kopējo summu, to sadalot pa visu izmeklēšanas laikposmu, pamatojoties uz pamatā esošo aktīvu lietderīgās lietošanas laiku. Ražotāji eksportētāji apgalvo, ka, aprēķinot ieguvumus saistībā ar atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem par importētajām iekārtām, Komisijai būtu bijis jāsadala saņemtās summas pa attiecīgo uzņēmumu kopējo apgrozījumu, nevis tikai attiecīgā izstrādājuma apgrozījumu. Lai to pamatotu, ražotāji eksportētāji skaidro, ka to iekārtu sarakstā, kuru importam nepiemēro nodokli, ir ne tikai iekārtas, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai, bet arī iekārtas, ko izmanto citu izstrādājumu ražošanai. |
| --- | --- |

(188)

Kā minēts pagaidu regulas 237. apsvērumā, Komisija aprēķināja ieguvumu, ko ražotāji eksportētāji guva saistībā ar atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa par importētajām iekārtām, kā nesamaksātā nodokļa kopējo summu, to sadalot pa visu izmeklēšanas laikposmu, pamatojoties uz pamatā esošo aktīvu lietderīgās lietošanas laiku. Ražotāji eksportētāji apgalvo, ka, aprēķinot ieguvumus saistībā ar atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem par importētajām iekārtām, Komisijai būtu bijis jāsadala saņemtās summas pa attiecīgo uzņēmumu kopējo apgrozījumu, nevis tikai attiecīgā izstrādājuma apgrozījumu. Lai to pamatotu, ražotāji eksportētāji skaidro, ka to iekārtu sarakstā, kuru importam nepiemēro nodokli, ir ne tikai iekārtas, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai, bet arī iekārtas, ko izmanto citu izstrādājumu ražošanai.

| (189) | Šajā sakarībā jau anketā ražotājiem eksportētājiem Komisija prasīja, lai uzņēmumi iesniedz iekārtu sarakstu un norāda to izmantojumu. Komisija ir konstatējusi, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem pirms pārbaudes apmeklējuma – laikā, kad būtu bijis iespējams šo informāciju pārbaudīt, – nebija norādījis konkrētu iekārtu iespējamu divējādu lietojumu. Tā kā šo apgalvojumu nav iespējams pārbaudīt, tas tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(189)

Šajā sakarībā jau anketā ražotājiem eksportētājiem Komisija prasīja, lai uzņēmumi iesniedz iekārtu sarakstu un norāda to izmantojumu. Komisija ir konstatējusi, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem pirms pārbaudes apmeklējuma – laikā, kad būtu bijis iespējams šo informāciju pārbaudīt, – nebija norādījis konkrētu iekārtu iespējamu divējādu lietojumu. Tā kā šo apgalvojumu nav iespējams pārbaudīt, tas tiek noraidīts.

| (190) | Attiecībā uz iekārtu importēšanu muitas zonās Komisija pēc pagaidu regulas publicēšanas saņēma piezīmes no EBP par Wilmar daļēju sadarbību šajā ziņā. EBP atgādināja faktu, ka Wilmar neatklāja subsīdiju apjomu, kas saņemts no muitas zonu subsīdiju shēmas. EBP norāda arī, ka pagaidu maksājums, kas noteikts Wilmar, nav visaugstākās likmes maksājums no pagaidu maksājumiem, kuri noteikti šai shēmai. |
| --- | --- |

(190)

Attiecībā uz iekārtu importēšanu muitas zonās Komisija pēc pagaidu regulas publicēšanas saņēma piezīmes no EBP par Wilmar daļēju sadarbību šajā ziņā. EBP atgādināja faktu, ka Wilmar neatklāja subsīdiju apjomu, kas saņemts no muitas zonu subsīdiju shēmas. EBP norāda arī, ka pagaidu maksājums, kas noteikts Wilmar, nav visaugstākās likmes maksājums no pagaidu maksājumiem, kuri noteikti šai shēmai.

Wilmar

Wilmar

Wilmar

| (191) | Šajā sakarībā ES Komisija apstiprina, ka, ņemot vērā daļējo nesadarbošanos attiecībā uz datiem par muitas zonām, attiecībā uz Wilmar tā saskaņā ar pamatregulas 28. pantu ir izmantojusi pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(191)

Šajā sakarībā ES Komisija apstiprina, ka, ņemot vērā daļējo nesadarbošanos attiecībā uz datiem par muitas zonām, attiecībā uz Wilmar tā saskaņā ar pamatregulas 28. pantu ir izmantojusi pieejamos faktus.

Wilmar

| (192) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas PT Ciliandra Perkasa apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, noraidīdama tā apgalvojumu, ka Komisijai bija jāsadala saņemtās summas pa attiecīgo uzņēmumu kopējo apgrozījumu, nevis tikai attiecīgā izstrādājuma apgrozījumu. Kā norāda PT Ciliandra Perkasa, Komisija varēja no iesniegtā saraksta izsecināt, vai katru individuālo iekārtu izmanto tikai biodīzeļdegvielai, vai arī tai ir divējāds lietojums. |
| --- | --- |

(192)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas PT Ciliandra Perkasa apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, noraidīdama tā apgalvojumu, ka Komisijai bija jāsadala saņemtās summas pa attiecīgo uzņēmumu kopējo apgrozījumu, nevis tikai attiecīgā izstrādājuma apgrozījumu. Kā norāda PT Ciliandra Perkasa, Komisija varēja no iesniegtā saraksta izsecināt, vai katru individuālo iekārtu izmanto tikai biodīzeļdegvielai, vai arī tai ir divējāds lietojums.

PT Ciliandra Perkasa

PT Ciliandra Perkasa

| (193) | Komisija 189. apsvērumā ir konstatējusi, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, arī PT Ciliandra Perkasa ne, pirms pārbaudes apmeklējuma – laikā, kad būtu bijis iespējams šo informāciju pārbaudīt, – nebija norādījis konkrētu iekārtu iespējamu divējādu lietojumu. Tā kā šo apgalvojumu nebija iespējams pārbaudīt, tas tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(193)

Komisija 189. apsvērumā ir konstatējusi, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, arī PT Ciliandra Perkasa ne, pirms pārbaudes apmeklējuma – laikā, kad būtu bijis iespējams šo informāciju pārbaudīt, – nebija norādījis konkrētu iekārtu iespējamu divējādu lietojumu. Tā kā šo apgalvojumu nebija iespējams pārbaudīt, tas tiek noraidīts.

PT Ciliandra Perkasa

3.4.   Vispārīga piezīme par subsīdijas aprēķiniem izmantoto metodiku

Vispārīga piezīme par subsīdijas aprēķiniem izmantoto metodiku

| (194) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Wilmar apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies subsīdijas apjomu aprēķinos, sadalot tos pa apgrozījumu. Wilmar apgalvo, ka atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punktam Komisijai subsīdijas apjoms bija jāaprēķina par katru subsidētā izstrādājuma vienību, nevis katru programmu. |
| --- | --- |

(194)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Wilmar apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies subsīdijas apjomu aprēķinos, sadalot tos pa apgrozījumu. Wilmar apgalvo, ka atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punktam Komisijai subsīdijas apjoms bija jāaprēķina par katru subsidētā izstrādājuma vienību, nevis katru programmu.

Wilmar

Wilmar

| (195) | Komisija norāda, ka subsīdija netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tāpēc subsīdijas kopējais apjoms tika sadalīts pa Wilmar grupas uzņēmumu attiecīgo tirdzniecības apgrozījumu atbilstīgi pamatregulas 7. panta 2. punktam, kura formulējums ir šāds: “Ja subsīdiju piešķir neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, izvestajiem vai pārvadātajiem daudzumiem, kompensējamās subsīdijas apjomu nosaka, kopējo subsīdijas vērtību atkarībā no apstākļiem sadalot konkrētajam izstrādājumu ražošanas, pārdošanas vai eksporta līmenim subsīdiju jautājuma izmeklēšanas periodā (laikposmā).” |
| --- | --- |

(195)

Komisija norāda, ka subsīdija netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tāpēc subsīdijas kopējais apjoms tika sadalīts pa Wilmar grupas uzņēmumu attiecīgo tirdzniecības apgrozījumu atbilstīgi pamatregulas 7. panta 2. punktam, kura formulējums ir šāds: “Ja subsīdiju piešķir neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, izvestajiem vai pārvadātajiem daudzumiem, kompensējamās subsīdijas apjomu nosaka, kopējo subsīdijas vērtību atkarībā no apstākļiem sadalot konkrētajam izstrādājumu ražošanas, pārdošanas vai eksporta līmenim subsīdiju jautājuma izmeklēšanas periodā (laikposmā).”

Wilmar

Ja subsīdiju piešķir neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, izvestajiem vai pārvadātajiem daudzumiem, kompensējamās subsīdijas apjomu nosaka, kopējo subsīdijas vērtību atkarībā no apstākļiem sadalot konkrētajam izstrādājumu ražošanas, pārdošanas vai eksporta līmenim subsīdiju jautājuma izmeklēšanas periodā (laikposmā).

| (196) | Tā kā šīs subsīdijas netika piešķirtas, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem, uzņēmuma attiecīgais tirdzniecības apgrozījums ir visatbilstošākais saucējs. Šajā sakarībā būtu jānorāda, ka attiecīgais apgrozījums ir noteikts, izmantojot pamatu, kas nodrošina, ka tas iespējami precīzi atspoguļo saņēmēja uzņēmuma pārdoto izstrādājumu pārdošanas vērtību. Jebkāda cita piedāvātā metodika kompensējamās subsīdijas apjoma aprēķināšanai būtu pretrunā attiecīgajiem pamatregulas noteikumiem (7. un 15. pantam) un administratīvajai praksei, ko Komisija ievēro savās antisubsidēšanas procedūrās, izvēloties atbilstošu skaitītāju/saucēju kompensējamās subsīdijas apjoma sadalīšanai. Tāpēc Wilmar apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(196)

Tā kā šīs subsīdijas netika piešķirtas, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem, uzņēmuma attiecīgais tirdzniecības apgrozījums ir visatbilstošākais saucējs. Šajā sakarībā būtu jānorāda, ka attiecīgais apgrozījums ir noteikts, izmantojot pamatu, kas nodrošina, ka tas iespējami precīzi atspoguļo saņēmēja uzņēmuma pārdoto izstrādājumu pārdošanas vērtību. Jebkāda cita piedāvātā metodika kompensējamās subsīdijas apjoma aprēķināšanai būtu pretrunā attiecīgajiem pamatregulas noteikumiem (7. un 15. pantam) un administratīvajai praksei, ko Komisija ievēro savās antisubsidēšanas procedūrās, izvēloties atbilstošu skaitītāju/saucēju kompensējamās subsīdijas apjoma sadalīšanai. Tāpēc Wilmar apgalvojums tiek noraidīts.

Wilmar

3.5.   Secinājums par subsidēšanu

Secinājums par subsidēšanu

| (197) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV iesniedza piezīmes par tā atbalsta statusu, kas piešķirts biodīzeļdegvielas nozarei naudas līdzekļu tiešas nodošanas veidā ar OPPF starpniecību, kā arī nodrošinot NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību. Konkrēti, IV savās piezīmēs norādīja, ka OPPF pārtraucis naudas līdzekļu izmaksu biodīzeļdegvielas eksportētājiem 2018. gada septembrī un ka iekasētā eksporta nodeva par NPE no 2018. gada 4. decembra bijusi nulle. |
| --- | --- |

(197)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV iesniedza piezīmes par tā atbalsta statusu, kas piešķirts biodīzeļdegvielas nozarei naudas līdzekļu tiešas nodošanas veidā ar OPPF starpniecību, kā arī nodrošinot NPE par neatbilstoši zemu atlīdzību. Konkrēti, IV savās piezīmēs norādīja, ka OPPF pārtraucis naudas līdzekļu izmaksu biodīzeļdegvielas eksportētājiem 2018. gada septembrī un ka iekasētā eksporta nodeva par NPE no 2018. gada 4. decembra bijusi nulle.

OPPF

OPPF

| (198) | Atbildot uz to, Komisija norāda, ka abas programmas joprojām ir spēkā un nav oficiāli atceltas. Ņemot vērā, kā tās darbojas, ieguvumi, ko tās rada ražotājiem eksportētājiem, turpināsies arī nākotnē. Maksājumi no OPPF tika pārtraukti minerālās dīzeļdegvielas atsauces cenas un biodīzeļdegvielas atsauces cenas atšķirības dēļ, nevis tādēļ, ka programma tika likvidēta. Turklāt OPPF maksājumi biodīzeļdegvielas ražotājiem 2018. gada decembrī tika atsākti. Attiecīgi Komisija uzskata, ka ir izpildīti 15. panta 1. punkta nosacījumi, un noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(198)

Atbildot uz to, Komisija norāda, ka abas programmas joprojām ir spēkā un nav oficiāli atceltas. Ņemot vērā, kā tās darbojas, ieguvumi, ko tās rada ražotājiem eksportētājiem, turpināsies arī nākotnē. Maksājumi no OPPF tika pārtraukti minerālās dīzeļdegvielas atsauces cenas un biodīzeļdegvielas atsauces cenas atšķirības dēļ, nevis tādēļ, ka programma tika likvidēta. Turklāt OPPF maksājumi biodīzeļdegvielas ražotājiem 2018. gada decembrī tika atsākti. Attiecīgi Komisija uzskata, ka ir izpildīti 15. panta 1. punkta nosacījumi, un noraida šo apgalvojumu.

OPPF

OPPF

| (199) | Galīgās subsīdijas likmes attiecībā uz iepriekš aprakstīto pasākumu kopumu, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

  1. tabula


  Galīgās subsīdijas likmes







  Uzņēmums | Galīgā subsīdijas likme |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa | 8,0 % |
| PT Intibenua Perkasatama un PT Musim Mas (Musim Mas grupa) | 16,3 % |
| PT Pelita Agung Agrindustri un PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata grupa) | 18,0 % |
| PT Wilmar Nabati Indonesia un PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar grupa) | 15,7 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 18,0 % |

(199)

Galīgās subsīdijas likmes attiecībā uz iepriekš aprakstīto pasākumu kopumu, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

CIF

1. tabula

1. tabula

Galīgās subsīdijas likmes

Galīgās subsīdijas likmes

Uzņēmums

Galīgā subsīdijas likme

PT Ciliandra Perkasa

8,0 %

PT Intibenua Perkasatama un PT Musim Mas (Musim Mas grupa)

PT Intibenua Perkasatama

PT Musim Mas

Musim Mas

16,3 %

PT Pelita Agung Agrindustri un PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata grupa)

PT Pelita Agung Agrindustri

PT Permata Hijau Palm Oleo

Permata

18,0 %

PT Wilmar Nabati Indonesia un PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar grupa)

PT Wilmar Nabati Indonesia

PT Wilmar Bioenergi Indonesia

Wilmar

15,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

18,0 %

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (200) | Pēc pagaidu regulas publicēšanas Indonēzijas ražotājs eksportētājs Wilmar darīja zināmu, ka vēlas zināt, vai Masol – Spānijas biodīzeļdegvielas ražotājs un viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem – ir atzīts par Savienības ražošanas nozares dalībnieku, ņemot vērā tā saistību ar Indonēzijas ražotāju eksportētāju Musim Mas grupu un to, ka uzņēmums gan pērk biodīzeļdegvielu, gan to ražo Savienībā. |
| --- | --- |

(200)

Pēc pagaidu regulas publicēšanas Indonēzijas ražotājs eksportētājs Wilmar darīja zināmu, ka vēlas zināt, vai Masol – Spānijas biodīzeļdegvielas ražotājs un viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem – ir atzīts par Savienības ražošanas nozares dalībnieku, ņemot vērā tā saistību ar Indonēzijas ražotāju eksportētāju Musim Mas grupu un to, ka uzņēmums gan pērk biodīzeļdegvielu, gan to ražo Savienībā.

Wilmar

Masol

Musim Mas

| (201) | Komisija uzskata, ka uz Masol attiecas Savienības ražošanas nozares definīcija, ņemot vērā, ka tas ražo biodīzeļdegvielu savās ražotnēs Savienībā. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu Komisija var (bet tai nav pienākuma) attiecināt ražošanas nozares definīciju uz Savienības ražotājiem pat tad, ja tie arī importē attiecīgo izstrādājumu. Šajā ziņā Komisija norāda, ka Masol savu ekonomisko darbību koncentrē arī Savienībā, jo tā ražošanas apjoms Savienībā ievērojami pārsniedz no Indonēzijas vai citām valstīm pirktās biodīzeļdegvielas apjomu. |
| --- | --- |

(201)

Komisija uzskata, ka uz Masol attiecas Savienības ražošanas nozares definīcija, ņemot vērā, ka tas ražo biodīzeļdegvielu savās ražotnēs Savienībā. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu Komisija var (bet tai nav pienākuma) attiecināt ražošanas nozares definīciju uz Savienības ražotājiem pat tad, ja tie arī importē attiecīgo izstrādājumu. Šajā ziņā Komisija norāda, ka Masol savu ekonomisko darbību koncentrē arī Savienībā, jo tā ražošanas apjoms Savienībā ievērojami pārsniedz no Indonēzijas vai citām valstīm pirktās biodīzeļdegvielas apjomu.

Masol

Masol

| (202) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoti vēlējās uzzināt, vai Masol būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas, ņemot vērā, ka tas ir pilnībā Indonēzijas ražotāja eksportētāja Musim Mas grupas īpašumā esošs meitasuzņēmums. |
| --- | --- |

(202)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoti vēlējās uzzināt, vai Masol būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas, ņemot vērā, ka tas ir pilnībā Indonēzijas ražotāja eksportētāja Musim Mas grupas īpašumā esošs meitasuzņēmums.

Wilmar

Masol

Musim Mas

| (203) | Komisija analizēja šo punktu, taču uzskatīja, ka Masol – Savienības biodīzeļdegvielas ražotājs – ir jāuzskata par piederīgu pie Savienības ražošanas nozares. Tas, kā īpašumā ir šis uzņēmums, ir tikai viens no elementiem, kas ņemti vērā šajā kontekstā, un šajā gadījumā, ņemot vērā uzņēmuma ražošanas apjoma ievērojamo īpatsvaru Savienībā, atrašanās īpašumā nav izšķirīga, lai noteiktu uzņēmuma Savienības ražotāja statusu. |
| --- | --- |

(203)

Komisija analizēja šo punktu, taču uzskatīja, ka Masol – Savienības biodīzeļdegvielas ražotājs – ir jāuzskata par piederīgu pie Savienības ražošanas nozares. Tas, kā īpašumā ir šis uzņēmums, ir tikai viens no elementiem, kas ņemti vērā šajā kontekstā, un šajā gadījumā, ņemot vērā uzņēmuma ražošanas apjoma ievērojamo īpatsvaru Savienībā, atrašanās īpašumā nav izšķirīga, lai noteiktu uzņēmuma Savienības ražotāja statusu.

Masol

| (204) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Wilmar iesniedza arī piezīmes par pagaidu regulas 3. tabulā norādīto Savienības ražošanas apjomu, norādīdams, ka, tad, ja, no 2015. gada līdz izmeklēšanas laikposmam ražošanas apjoms būtu palielinājies par tādu pašu procentuālo daudzumu kā patēriņš (33 %), ražošanas apjoms izmeklēšanas laikposmā būtu pārsniedzis patēriņu izmeklēšanas laikposmā. |
| --- | --- |

(204)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Wilmar iesniedza arī piezīmes par pagaidu regulas 3. tabulā norādīto Savienības ražošanas apjomu, norādīdams, ka, tad, ja, no 2015. gada līdz izmeklēšanas laikposmam ražošanas apjoms būtu palielinājies par tādu pašu procentuālo daudzumu kā patēriņš (33 %), ražošanas apjoms izmeklēšanas laikposmā būtu pārsniedzis patēriņu izmeklēšanas laikposmā.

Wilmar

| (205) | Komisija norāda, ka šo salīdzinājumu ietekmē noapaļošana, jo precīzs patēriņa palielinājums attiecīgajā laikposmā bija 32,58 %. 2015. gadā ražošanas apjoms bija mazāks nekā patēriņš Savienībā. Attiecīgi, ja abi šie skaitļi palielinātos par vienādu procentuālo daļu, matemātiski nebūtu iespējams, ka sākotnēji zemākais skaitlis (ražošanas apjoms) pārsniedz sākotnēji augstāko skaitli (patēriņu), ja abi skaitļi ir matemātiski pareizi palielinājušies vienādā mērā. |
| --- | --- |

(205)

Komisija norāda, ka šo salīdzinājumu ietekmē noapaļošana, jo precīzs patēriņa palielinājums attiecīgajā laikposmā bija 32,58 %. 2015. gadā ražošanas apjoms bija mazāks nekā patēriņš Savienībā. Attiecīgi, ja abi šie skaitļi palielinātos par vienādu procentuālo daļu, matemātiski nebūtu iespējams, ka sākotnēji zemākais skaitlis (ražošanas apjoms) pārsniedz sākotnēji augstāko skaitli (patēriņu), ja abi skaitļi ir matemātiski pareizi palielinājušies vienādā mērā.

| (206) | Turklāt Komisija norāda, ka pagaidu regulas 269. apsvērumā apgalvotais, ka Savienības ražošanas nozares produkcija nevarēja apmierināt pieprasījumu, faktu ziņā atbilst patiesībai. Komisija norāda, ka jebkurā gadījumā visā attiecīgajā laikposmā Savienības ražošanas nozarei bija neizmantota jauda, kas nepieciešama tās ražošanas apjoma palielināšanai un pieaugošā patēriņa apmierināšanai, ko tā neīstenoja subsidētā biodīzeļdegvielas importa dēļ. |
| --- | --- |

(206)

Turklāt Komisija norāda, ka pagaidu regulas 269. apsvērumā apgalvotais, ka Savienības ražošanas nozares produkcija nevarēja apmierināt pieprasījumu, faktu ziņā atbilst patiesībai. Komisija norāda, ka jebkurā gadījumā visā attiecīgajā laikposmā Savienības ražošanas nozarei bija neizmantota jauda, kas nepieciešama tās ražošanas apjoma palielināšanai un pieaugošā patēriņa apmierināšanai, ko tā neīstenoja subsidētā biodīzeļdegvielas importa dēļ.

| (207) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoti izteica to pašu piezīmi, norādot, ka 2015. gadā Savienības ražošanas apjoms atbildis gandrīz 100 % no patēriņa Savienībā, tāpēc, ja ražošanas apjoms palielinātos tieši tāpat kā patēriņš (kā to paredzējusi Komisija), Savienības ražošanas nozare faktiski būtu monopolizējusi visu ES patēriņu. |
| --- | --- |

(207)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoti izteica to pašu piezīmi, norādot, ka 2015. gadā Savienības ražošanas apjoms atbildis gandrīz 100 % no patēriņa Savienībā, tāpēc, ja ražošanas apjoms palielinātos tieši tāpat kā patēriņš (kā to paredzējusi Komisija), Savienības ražošanas nozare faktiski būtu monopolizējusi visu ES patēriņu.

Wilmar

| (208) | Tomēr pagaidu regulas 269. apsvērumā ir tikai norādīts, ka Savienības produkcija nevarēja apmierināt pieprasījumu Savienībā, tāpēc trūkstošā biodīzeļdegviela Savienībā tika importēta. Šis apgalvojums atbilst faktiem. Taču no faktu viedokļa ir nepamatoti ir runāt par Savienības ražošanas nozares monopolu. Kā norādīts pagaidu regulas 264. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare sastāv no vairāk nekā 200 ražotājiem, kas savstarpēji konkurē Savienības tirgū. Tāpēc šajā gadījumā ir aplami runāt par iespējamu Savienības ražošanas nozares monopolu. |
| --- | --- |

(208)

Tomēr pagaidu regulas 269. apsvērumā ir tikai norādīts, ka Savienības produkcija nevarēja apmierināt pieprasījumu Savienībā, tāpēc trūkstošā biodīzeļdegviela Savienībā tika importēta. Šis apgalvojums atbilst faktiem. Taču no faktu viedokļa ir nepamatoti ir runāt par Savienības ražošanas nozares monopolu. Kā norādīts pagaidu regulas 264. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare sastāv no vairāk nekā 200 ražotājiem, kas savstarpēji konkurē Savienības tirgū. Tāpēc šajā gadījumā ir aplami runāt par iespējamu Savienības ražošanas nozares monopolu.

| (209) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares definīciju un Savienības ražošanas apjomu, Komisija apstiprina savus pagaidu regulas 264.–269. apsvērumā izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(209)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares definīciju un Savienības ražošanas apjomu, Komisija apstiprina savus pagaidu regulas 264.–269. apsvērumā izklāstītos secinājumus.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (210) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Indonēzijas ražotājs eksportētājs Wilmar norādīja, ka, analizējot patēriņu Savienībā, Komisija nav atsaukusies uz otro AED (27) (“AED II”) vai Komisijas deleģēto regulu (28), kurā minētas izejvielas, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku. |
| --- | --- |

(210)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Indonēzijas ražotājs eksportētājs Wilmar norādīja, ka, analizējot patēriņu Savienībā, Komisija nav atsaukusies uz otro AED (27) (“AED II”) vai Komisijas deleģēto regulu (28), kurā minētas izejvielas, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku.

Wilmar

27

28

| (211) | Komisija norāda, ka minētie divi dokumenti attiecas uz nākotnes, nevis līdzšinējo patēriņu, un ar tiem tiek turpināta Savienības politika veicināt biodīzeļdegvielas izmantošanu dīzeļmotoros un Wilmar norādītajam, ka šie tiesību akti var ierobežot PME patēriņu, nav nekāda sakara ar biodīzeļdegvielas kopējo patēriņu Savienībā. |
| --- | --- |

(211)

Komisija norāda, ka minētie divi dokumenti attiecas uz nākotnes, nevis līdzšinējo patēriņu, un ar tiem tiek turpināta Savienības politika veicināt biodīzeļdegvielas izmantošanu dīzeļmotoros un Wilmar norādītajam, ka šie tiesību akti var ierobežot PME patēriņu, nav nekāda sakara ar biodīzeļdegvielas kopējo patēriņu Savienībā.

Wilmar

| (212) | Turklāt Wilmar piezīmēs par izpausto pagaidu informāciju apstiprina, ka līdz 2023. gada beigām PME patēriņš var saglabāties 2019. gada līmenī (29). Tikai pēc 2023. gada 31. decembra to izejvielu patēriņš, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku, samazināsies. |
| --- | --- |

(212)

Turklāt Wilmar piezīmēs par izpausto pagaidu informāciju apstiprina, ka līdz 2023. gada beigām PME patēriņš var saglabāties 2019. gada līmenī (29). Tikai pēc 2023. gada 31. decembra to izejvielu patēriņš, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku, samazināsies.

Wilmar

29

| (213) | Turklāt ievērojamu daļu PME patlaban ražo Savienības ražošanas nozare. Vidējā termiņā imports no Indonēzijas var vēl aizvien palielināties, aizstājot PME, ko patlaban ražo Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(213)

Turklāt ievērojamu daļu PME patlaban ražo Savienības ražošanas nozare. Vidējā termiņā imports no Indonēzijas var vēl aizvien palielināties, aizstājot PME, ko patlaban ražo Savienības ražošanas nozare.

| (214) | Tā kā nav saņemtas piezīmes par patēriņu Savienībā, Komisija apstiprina savus pagaidu regulas 270.–278. apsvērumā izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(214)

Tā kā nav saņemtas piezīmes par patēriņu Savienībā, Komisija apstiprina savus pagaidu regulas 270.–278. apsvērumā izklāstītos secinājumus.

4.3.   Imports no Indonēzijas un cenu samazinājums (undercutting)

Imports no Indonēzijas un cenu samazinājums (undercutting

| (215) | Attiecībā uz importa no Indonēzijas apjomu un tirgus daļu Komisija pēc pagaidu regulas publicēšanas saņēma piezīmes no Indonēzijas eksportētājiem, Gunvor (nesaistīta biodīzeļdegvielas tirgotāja) un IV par importa no Indonēzijas apjomu attiecīgajā laikposmā. |
| --- | --- |

(215)

Attiecībā uz importa no Indonēzijas apjomu un tirgus daļu Komisija pēc pagaidu regulas publicēšanas saņēma piezīmes no Indonēzijas eksportētājiem, Gunvor (nesaistīta biodīzeļdegvielas tirgotāja) un IV par importa no Indonēzijas apjomu attiecīgajā laikposmā.

Gunvor

| (216) | Tie savās piezīmēs norāda, ka importa no Indonēzijas analīze ir kļūdaina, jo neaptver laikposmu no 2010. gada līdz 2012. gadam, tas ir, pirms antidempinga maksājumu noteikšanas 2013. gadā. |
| --- | --- |

(216)

Tie savās piezīmēs norāda, ka importa no Indonēzijas analīze ir kļūdaina, jo neaptver laikposmu no 2010. gada līdz 2012. gadam, tas ir, pirms antidempinga maksājumu noteikšanas 2013. gadā.

| (217) | Komisija ņēma vērā šīs piezīmes, tomēr pagaidu regulas 279.–282. apsvērumā importa apjomi no Indonēzijas bija aprakstīti pareizi, un Komisija 281. un 282. apsvērumā ir skaidri norādījusi spēkā esošo antidempinga maksājumu ietekmi. |
| --- | --- |

(217)

Komisija ņēma vērā šīs piezīmes, tomēr pagaidu regulas 279.–282. apsvērumā importa apjomi no Indonēzijas bija aprakstīti pareizi, un Komisija 281. un 282. apsvērumā ir skaidri norādījusi spēkā esošo antidempinga maksājumu ietekmi.

| (218) | Komisija norāda arī, ka attiecīgais laikposms sākas 2015. gadā, tāpēc importa apjoma no Indonēzijas analīzi nevar datēt ar 2010.–2012. gadu, neizjaucot saskaņotību ar šajā izmeklēšanā aplūkoto attiecīgo laikposmu. Attiecīgā laikposma ilgums šajā gadījumā ir laikposms, kādu parasti izmanto šādā izmeklēšanā. Katrā ziņā, ņemot vērā importa apjomus no Indonēzijas, kas noteikti 2013. gadā pabeigtajā antidempinga izmeklēšanā, ir redzams, ka 2010.–2011. gadā importa apjomi no Indonēzijas bijuši līdzīgi apjomiem šajā izmeklēšanas laikposmā, kā arī paredzamajiem apjomiem tuvākajā nākotnē, ja netiks noteikti pasākumi (30). |
| --- | --- |

(218)

Komisija norāda arī, ka attiecīgais laikposms sākas 2015. gadā, tāpēc importa apjoma no Indonēzijas analīzi nevar datēt ar 2010.–2012. gadu, neizjaucot saskaņotību ar šajā izmeklēšanā aplūkoto attiecīgo laikposmu. Attiecīgā laikposma ilgums šajā gadījumā ir laikposms, kādu parasti izmanto šādā izmeklēšanā. Katrā ziņā, ņemot vērā importa apjomus no Indonēzijas, kas noteikti 2013. gadā pabeigtajā antidempinga izmeklēšanā, ir redzams, ka 2010.–2011. gadā importa apjomi no Indonēzijas bijuši līdzīgi apjomiem šajā izmeklēšanas laikposmā, kā arī paredzamajiem apjomiem tuvākajā nākotnē, ja netiks noteikti pasākumi (30).

30

| (219) | Gunvor savās piezīmēs arī norāda, ka, ņemot vērā tikai importu no Indonēzijas, netiek ņemts vērā importa apjoms no Argentīnas izmeklēšanas laikposmā. Tomēr šī analīze ir veikta pagaidu regulas 6. iedaļas “Cēloņsakarība” 368.–370. apsvērumā. |
| --- | --- |

(219)

Gunvor savās piezīmēs arī norāda, ka, ņemot vērā tikai importu no Indonēzijas, netiek ņemts vērā importa apjoms no Argentīnas izmeklēšanas laikposmā. Tomēr šī analīze ir veikta pagaidu regulas 6. iedaļas “Cēloņsakarība” 368.–370. apsvērumā.

Gunvor

| (220) | Attiecībā uz cenu samazinājumu Komisija pēc pagaidu informācijas izpaušanas no Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem un IV saņēma piezīmes, kurās bija norādīts, ka cenu samazinājuma aprēķini ir jākoriģē vai jāpaskaidro sīkāk. |
| --- | --- |

(220)

Attiecībā uz cenu samazinājumu Komisija pēc pagaidu informācijas izpaušanas no Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem un IV saņēma piezīmes, kurās bija norādīts, ka cenu samazinājuma aprēķini ir jākoriģē vai jāpaskaidro sīkāk.

| (221) | Pagaidu regulā bija noteiktas trīs metodes, kā aprēķina cenu samazinājumu starp biodīzeļdegvielas importu no Indonēzijas un biodīzeļdegvielas pārdošanu Savienības tirgū. Komisija sīkāk precizēs trīs metodes, kuras izmantotas šajā lietā, lai noteiktu, vai pastāv ievērojams cenu samazinājums, pamatojoties uz datiem, kas attiecas uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(221)

Pagaidu regulā bija noteiktas trīs metodes, kā aprēķina cenu samazinājumu starp biodīzeļdegvielas importu no Indonēzijas un biodīzeļdegvielas pārdošanu Savienības tirgū. Komisija sīkāk precizēs trīs metodes, kuras izmantotas šajā lietā, lai noteiktu, vai pastāv ievērojams cenu samazinājums, pamatojoties uz datiem, kas attiecas uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

| (222) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV iesniedza piezīmes par trim Komisijas izmantotajām metodēm cenu samazinājuma aprēķināšanai un norādīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā dažādus Eiropas Savienības Tiesas un Pasaules Tirdzniecības organizācijas spiedumus. |
| --- | --- |

(222)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV iesniedza piezīmes par trim Komisijas izmantotajām metodēm cenu samazinājuma aprēķināšanai un norādīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā dažādus Eiropas Savienības Tiesas un Pasaules Tirdzniecības organizācijas spiedumus.

| (223) | Komisija tam nepiekrīt. Visās trijās tālāk aprakstītajās metodēs ir sīki analizēta situācija, kad biodīzeļdegvielas imports no Indonēzijas tiek pārdots par zemākām cenām nekā Savienības produkcija, un visu triju metožu rezultātā tiek konstatēts cenu samazinājums. |
| --- | --- |

(223)

Komisija tam nepiekrīt. Visās trijās tālāk aprakstītajās metodēs ir sīki analizēta situācija, kad biodīzeļdegvielas imports no Indonēzijas tiek pārdots par zemākām cenām nekā Savienības produkcija, un visu triju metožu rezultātā tiek konstatēts cenu samazinājums.

| (224) | IV savās piezīmēs par galīgo izpausto informāciju arī izteica dažus vispārīgus apsvērumus par cenu samazinājumu, kuri ir analizēti šeit. |
| --- | --- |

(224)

IV savās piezīmēs par galīgo izpausto informāciju arī izteica dažus vispārīgus apsvērumus par cenu samazinājumu, kuri ir analizēti šeit.

| (225) | Pirmkārt, IV salīdzināja NPE un rapšu eļļas metilesteri (“RME”) un norādīja, ka abiem šiem izstrādājumiem ir atšķirīgas fizikālās īpašības (vienam CFPP ir +13 °C un otram tā ir – 14 °C) un cenas. |
| --- | --- |

(225)

Pirmkārt, IV salīdzināja NPE un rapšu eļļas metilesteri (“RME”) un norādīja, ka abiem šiem izstrādājumiem ir atšķirīgas fizikālās īpašības (vienam CFPP ir +13 °C un otram tā ir – 14 °C) un cenas.

CFPP

| (226) | Komisija piekrīt IV un tāpēc nav veikusi PME un RME tiešu salīdzināšanu. |
| --- | --- |

(226)

Komisija piekrīt IV un tāpēc nav veikusi PME un RME tiešu salīdzināšanu.

| (227) | Otrkārt, IV atsaucas uz pagaidu regulas 290. apsvērumu, kurā teikts, ka “PME parasti neizmanto tīrā veidā, bet parasti sajauc ar citām biodīzeļdegvielām, lai iegūtu maisījumu, kam ir zemāka CFPP”. |
| --- | --- |

(227)

Otrkārt, IV atsaucas uz pagaidu regulas 290. apsvērumu, kurā teikts, ka “PME parasti neizmanto tīrā veidā, bet parasti sajauc ar citām biodīzeļdegvielām, lai iegūtu maisījumu, kam ir zemāka CFPP”.

PME parasti neizmanto tīrā veidā, bet parasti sajauc ar citām biodīzeļdegvielām, lai iegūtu maisījumu, kam ir zemāka CFPP

| (228) | Tiek precizēts, ka fakts, ka PME parasti sajauc ar citām biodīzeļdegvielām, nenozīmē, ka PME netiek tieši sajaukts ar minerālo dīzeļdegvielu. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju veiktās pārdošanas analīzē tika apstiprināts, ka ievērojama daļa tīra PME tiek pārdota tieši minerālās dīzeļdegvielas rafinēšanas uzņēmumiem, kas tieši konkurē ar tīra PME importu no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(228)

Tiek precizēts, ka fakts, ka PME parasti sajauc ar citām biodīzeļdegvielām, nenozīmē, ka PME netiek tieši sajaukts ar minerālo dīzeļdegvielu. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju veiktās pārdošanas analīzē tika apstiprināts, ka ievērojama daļa tīra PME tiek pārdota tieši minerālās dīzeļdegvielas rafinēšanas uzņēmumiem, kas tieši konkurē ar tīra PME importu no Indonēzijas.

4.3.1.   Vispārīgi apsvērumi par ES biodīzeļdegvielas tirgu

Vispārīgi apsvērumi par ES biodīzeļdegvielas tirgu

| (229) | Biodīzeļdegviela ir viendabīgs izstrādājums, kam ir viens galvenais lietojums – to izmanto par degvielu dīzeļmotoriem. To izgatavo no dažādām nefosilām izejvielām. No izejvielām ir atkarīgas konkrētas fizikālo īpašību, proti, CFPP, atšķirības. Tirgū biodīzeļdegvielu ar konkrētu CFPP bieži apzīmē ar FAMEX (31), piemēram, FAME0 biodīzeļdegvielai ar CFPP 0 °C vai FAME5 dīzeļdegvielai ar CFPP 5 °C. |
| --- | --- |

(229)

Biodīzeļdegviela ir viendabīgs izstrādājums, kam ir viens galvenais lietojums – to izmanto par degvielu dīzeļmotoriem. To izgatavo no dažādām nefosilām izejvielām. No izejvielām ir atkarīgas konkrētas fizikālo īpašību, proti, CFPP, atšķirības. Tirgū biodīzeļdegvielu ar konkrētu CFPP bieži apzīmē ar FAMEX (31), piemēram, FAME0 biodīzeļdegvielai ar CFPP 0 °C vai FAME5 dīzeļdegvielai ar CFPP 5 °C.

CFPP

CFPP

FAMEX

31

FAME0

CFPP

FAME5

CFPP

| (230) | Lielākā daļa biodīzeļdegvielas veidu, arī PME, tiek pārdoti tīrā veidā vai maisījumā ar citiem biodīzeļdegvielas veidiem. Šajā kontekstā termins “maisījums” attiecas uz maisījumu, kas sastāv no dažādiem tādas biodīzeļdegvielas veidiem, kura nav minerālā dīzeļdegviela. Šo terminu nevajadzētu jaukt ar “maisījumu”, ko parasti pārdod degvielas uzpildes stacijās un kas, piemēram, Savienībā parasti sastāv no ne vairāk kā 10 % biodīzeļdegvielas un ne mazāk kā 90 % minerālās dīzeļdegvielas. |
| --- | --- |

(230)

Lielākā daļa biodīzeļdegvielas veidu, arī PME, tiek pārdoti tīrā veidā vai maisījumā ar citiem biodīzeļdegvielas veidiem. Šajā kontekstā termins “maisījums” attiecas uz maisījumu, kas sastāv no dažādiem tādas biodīzeļdegvielas veidiem, kura nav minerālā dīzeļdegviela. Šo terminu nevajadzētu jaukt ar “maisījumu”, ko parasti pārdod degvielas uzpildes stacijās un kas, piemēram, Savienībā parasti sastāv no ne vairāk kā 10 % biodīzeļdegvielas un ne mazāk kā 90 % minerālās dīzeļdegvielas.

| (231) | Pieprasījums pēc biodīzeļdegvielas ir atkarīgs no diviem galvenajiem faktoriem, proti, dīzeļdegvielas patēriņa un biodīzeļdegvielas satura šajā degvielā. Biodīzeļdegvielas cenai nav būtiskas ietekmes ne uz vienu no šiem faktoriem jo īpaši tāpēc, ka biodīzeļdegvielas cenas ietekme uz dīzeļdegvielas cenu degvielas uzpildes stacijās ir ierobežota. |
| --- | --- |

(231)

Pieprasījums pēc biodīzeļdegvielas ir atkarīgs no diviem galvenajiem faktoriem, proti, dīzeļdegvielas patēriņa un biodīzeļdegvielas satura šajā degvielā. Biodīzeļdegvielas cenai nav būtiskas ietekmes ne uz vienu no šiem faktoriem jo īpaši tāpēc, ka biodīzeļdegvielas cenas ietekme uz dīzeļdegvielas cenu degvielas uzpildes stacijās ir ierobežota.

| (232) | Tāpēc, atšķirībā no daudziem citiem izstrādājumiem, attiecībā uz cenām biodīzeļdegvielas pieprasījums ir neelastīgs. Biodīzeļdegviela par zemām cenām parasti neizraisa patēriņa palielināšanos biodīzeļdegvielas tirgū. Tāpēc cenu konkurence biodīzeļdegvielas tirgū ir “nulles summas spēle”, kurā daudzumus, ko iegūst viens tirgus dalībnieks, tādā pašā līmenī zaudē citi tirgus dalībnieki. |
| --- | --- |

(232)

Tāpēc, atšķirībā no daudziem citiem izstrādājumiem, attiecībā uz cenām biodīzeļdegvielas pieprasījums ir neelastīgs. Biodīzeļdegviela par zemām cenām parasti neizraisa patēriņa palielināšanos biodīzeļdegvielas tirgū. Tāpēc cenu konkurence biodīzeļdegvielas tirgū ir “nulles summas spēle”, kurā daudzumus, ko iegūst viens tirgus dalībnieks, tādā pašā līmenī zaudē citi tirgus dalībnieki.

| (233) | Tāpēc, ja pieprasījums ir stabils, importētas subsidētas zemu cenu biodīzeļdegvielas daudzumu palielinājumam būs ietekme uz piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru, kā rezultātā radīties piedāvājuma pārpalikums visā biodīzeļdegvielas tirgū. Situācijā, kad visā biodīzeļdegvielas tirgū ir piedāvājuma pārpalikums, lētākas iespējas, piemēram, subsidētā importa, pieejamība radīs lejupēju cenu spiedienu arī visā biodīzeļdegvielas tirgū, negatīvi ietekmējot visus biodīzeļdegvielas ražotājus neatkarīgi no izmantotajām izejvielām. |
| --- | --- |

(233)

Tāpēc, ja pieprasījums ir stabils, importētas subsidētas zemu cenu biodīzeļdegvielas daudzumu palielinājumam būs ietekme uz piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru, kā rezultātā radīties piedāvājuma pārpalikums visā biodīzeļdegvielas tirgū. Situācijā, kad visā biodīzeļdegvielas tirgū ir piedāvājuma pārpalikums, lētākas iespējas, piemēram, subsidētā importa, pieejamība radīs lejupēju cenu spiedienu arī visā biodīzeļdegvielas tirgū, negatīvi ietekmējot visus biodīzeļdegvielas ražotājus neatkarīgi no izmantotajām izejvielām.

4.3.2.   1. metode. PME importa salīdzināšana ar PME, ko ražo ES

1. metode. PME importa salīdzināšana ar PME, ko ražo ES

| (234) | Izmantojot pirmo metodi, pagaidu regulas 292.–295. apsvērumā PME imports no Indonēzijas tika salīdzināts ar Eiropas Savienībā saražotā PME pārdošanu. Cenu samazinājuma starpības bija diapazonā no 6,0 % līdz 11,6 %. |
| --- | --- |

(234)

Izmantojot pirmo metodi, pagaidu regulas 292.–295. apsvērumā PME imports no Indonēzijas tika salīdzināts ar Eiropas Savienībā saražotā PME pārdošanu. Cenu samazinājuma starpības bija diapazonā no 6,0 % līdz 11,6 %.

| (235) | Lai precizētu šo aprēķinu, pēc piezīmju iesniedzēju pieprasījuma salīdzinājums tika veikts tieši starp Indonēzijas PME ar zemāko filtrējamības temperatūru (“CFPP”) + 13 un Savienības ražošanas nozares PME ar CFPP +10 (32). PME, ko pārdod ar CFPP +10, netika sajaukts, lai iegūtu attiecīgo CFPP; biodīzeļdegvielai tika pievienota piedeva, kas izmaksā mazāk nekā 1 EUR par tonnu, t. i., tikai aptuveni 0,1 % no ražošanas izmaksām. Komisija neuzskata, ka ir vajadzīga korekcija attiecībā uz šo piedevu, jo tai nebūtu ietekmes uz aprēķiniem. |
| --- | --- |

(235)

Lai precizētu šo aprēķinu, pēc piezīmju iesniedzēju pieprasījuma salīdzinājums tika veikts tieši starp Indonēzijas PME ar zemāko filtrējamības temperatūru (“CFPP”) + 13 un Savienības ražošanas nozares PME ar CFPP +10 (32). PME, ko pārdod ar CFPP +10, netika sajaukts, lai iegūtu attiecīgo CFPP; biodīzeļdegvielai tika pievienota piedeva, kas izmaksā mazāk nekā 1 EUR par tonnu, t. i., tikai aptuveni 0,1 % no ražošanas izmaksām. Komisija neuzskata, ka ir vajadzīga korekcija attiecībā uz šo piedevu, jo tai nebūtu ietekmes uz aprēķiniem.

CFPP

CFPP

32

CFPP

CFPP

| (236) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Wilmar savās piezīmēs norādīja, ka pagaidu regulas 287. apsvērumā Komisijai būtu bijis plašāk jāpaskaidro, kā tā ņēma vērā īpašo Vācijas “divkāršās uzskaites” sistēmu. |
| --- | --- |

(236)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Wilmar savās piezīmēs norādīja, ka pagaidu regulas 287. apsvērumā Komisijai būtu bijis plašāk jāpaskaidro, kā tā ņēma vērā īpašo Vācijas “divkāršās uzskaites” sistēmu.

Wilmar

| (237) | Metodikas precizējums: Vācija ir ieviesusi obligātos siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķrādītājus, kas naftas pārstrādes uzņēmumiem ir jāsasniedz. Rezultātā darījumiem ar zemu CO2 emisiju līmeni tiek piesaistīts uzcenojums. Pārdošanas darījumi Vācijas tirgum tika noteikti, attiecīgā gadījumā izmantojot RKN rādītāju “2” (emisijas ir mazākas nekā 9 g/MJ), lai Komisija šos darījumus varētu salīdzināt ar līdzvērtīgu Indonēzijas importu uz citām dalībvalstīm, kurās ir divkāršās uzskaites sistēma. |
| --- | --- |

(237)

Metodikas precizējums: Vācija ir ieviesusi obligātos siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķrādītājus, kas naftas pārstrādes uzņēmumiem ir jāsasniedz. Rezultātā darījumiem ar zemu CO2 emisiju līmeni tiek piesaistīts uzcenojums. Pārdošanas darījumi Vācijas tirgum tika noteikti, attiecīgā gadījumā izmantojot RKN rādītāju “2” (emisijas ir mazākas nekā 9 g/MJ), lai Komisija šos darījumus varētu salīdzināt ar līdzvērtīgu Indonēzijas importu uz citām dalībvalstīm, kurās ir divkāršās uzskaites sistēma.

2

| (238) | Komisija norāda – kā minēts pagaidu regulas 288. apsvērumā – imports no Indonēzijas bez AED sertifikāta tika salīdzināts ar Savienības ražošanas nozares pārdevumiem, kas veikti ar AED sertifikātu. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Wilmar un IV norādīja, ka biodīzeļdegviela bez AED sertifikāta ir lētāka nekā ar AED sertifikātu, un pieprasīja korekciju. |
| --- | --- |

(238)

Komisija norāda – kā minēts pagaidu regulas 288. apsvērumā – imports no Indonēzijas bez AED sertifikāta tika salīdzināts ar Savienības ražošanas nozares pārdevumiem, kas veikti ar AED sertifikātu. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Wilmar un IV norādīja, ka biodīzeļdegviela bez AED sertifikāta ir lētāka nekā ar AED sertifikātu, un pieprasīja korekciju.

Wilmar

| (239) | Komisija norada, ka minētās personas neapstrīdēja to, ka šis izstrādājums ir identisks PME, ko pārdod ar AED sertifikātu, un neiesniedza pierādījumus, ka izstrādājums tieši nekonkurē ar Savienības ražošanas nozares ražoto PME. Tāpēc Komisija uzskata, ka korekcija attiecībā uz cenu starpību nav nepieciešama, it īpaši tāpēc, ka netika iesniegti pārliecinoši pierādījumi par šādu cenu starpību izmeklēšanas laikposmā. |
| --- | --- |

(239)

Komisija norada, ka minētās personas neapstrīdēja to, ka šis izstrādājums ir identisks PME, ko pārdod ar AED sertifikātu, un neiesniedza pierādījumus, ka izstrādājums tieši nekonkurē ar Savienības ražošanas nozares ražoto PME. Tāpēc Komisija uzskata, ka korekcija attiecībā uz cenu starpību nav nepieciešama, it īpaši tāpēc, ka netika iesniegti pārliecinoši pierādījumi par šādu cenu starpību izmeklēšanas laikposmā.

| (240) | Tāpēc Komisija turpina uzskatīt, ka šī metode precīzi parāda cenu samazinājumu, ko izraisīja no Indonēzijas importētās biodīzeļdegvielas veids. Katrā ziņā cenu samazinājuma starpība, kas noteikta izstrādājumiem bez AED sertifikāta, ievērojami pārsniedz Wilmar norādīto cenu starpību. Tāpēc, pat ja Wilmar pieprasītā korekcija tiktu veikta, šādas korekcijas ietekme būtu mērena un Indonēzijas importu joprojām būtu bijis ievērojams cenu samazinājums. |
| --- | --- |

(240)

Tāpēc Komisija turpina uzskatīt, ka šī metode precīzi parāda cenu samazinājumu, ko izraisīja no Indonēzijas importētās biodīzeļdegvielas veids. Katrā ziņā cenu samazinājuma starpība, kas noteikta izstrādājumiem bez AED sertifikāta, ievērojami pārsniedz Wilmar norādīto cenu starpību. Tāpēc, pat ja Wilmar pieprasītā korekcija tiktu veikta, šādas korekcijas ietekme būtu mērena un Indonēzijas importu joprojām būtu bijis ievērojams cenu samazinājums.

Wilmar

Wilmar

| (241) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV un Wilmar pieprasīja veikt korekciju, lai ņemtu vērā CFPP10 un CFPP13 biodīzeļdegvielas cenu starpību. |
| --- | --- |

(241)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV un Wilmar pieprasīja veikt korekciju, lai ņemtu vērā CFPP10 un CFPP13 biodīzeļdegvielas cenu starpību.

Wilmar

CFPP10

CFPP13

| (242) | Komisija nav konstatējusi šādu cenu starpību, un ne IV, ne Wilmar nav snieguši pierādījumus par cenu starpību. Komisija ir konstatējusi, ka biodīzeļdegviela tiek piedāvāta tirgos kā tīrs RME, FAME0 un tīrs PME. Tīrā PME piedāvājumos nebija atsauces uz izstrādājuma faktisko CFPP, bet bija tikai norādīts PME, un šis fakts apstiprina Komisijas argumentu, ka viss PME tiek pārdots par līdzīgām cenām neatkarīgi no konkrētās CFPP. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(242)

Komisija nav konstatējusi šādu cenu starpību, un ne IV, ne Wilmar nav snieguši pierādījumus par cenu starpību. Komisija ir konstatējusi, ka biodīzeļdegviela tiek piedāvāta tirgos kā tīrs RME, FAME0 un tīrs PME. Tīrā PME piedāvājumos nebija atsauces uz izstrādājuma faktisko CFPP, bet bija tikai norādīts PME, un šis fakts apstiprina Komisijas argumentu, ka viss PME tiek pārdots par līdzīgām cenām neatkarīgi no konkrētās CFPP. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

Wilmar

FAME0

CFPP

CFPP

| (243) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Komisija vēlreiz saņēma no Wilmar un IV pieprasījumu veikt cenu korekciju, lai salīdzinātu PME importu bez AED sertifikāta ar Savienībā ražoto PME ar AED sertifikātu. |
| --- | --- |

(243)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Komisija vēlreiz saņēma no Wilmar un IV pieprasījumu veikt cenu korekciju, lai salīdzinātu PME importu bez AED sertifikāta ar Savienībā ražoto PME ar AED sertifikātu.

Wilmar

| (244) | Komisija atkārtoti pauž nostāju, ka šāda korekcija nav nepieciešama, un noraida pieprasījumu. Izmeklēšanas laikposmā Savienībā no Indonēzijas tika importēts lieli daudzumi PME bez AED sertifikāta, taču šāds PME ir derīgs sajaukšanai ar minerālo dīzeļdegvielu tikai tad, ja tam ir pievienots AED sertifikāts. Wilmar nav iesniedzis pierādījumus, ka bez AED sertifikāta importētais PME nebūtu konkurējis ar tā Savienībā ražoto PME, kam bija AED sertifikāts. |
| --- | --- |

(244)

Komisija atkārtoti pauž nostāju, ka šāda korekcija nav nepieciešama, un noraida pieprasījumu. Izmeklēšanas laikposmā Savienībā no Indonēzijas tika importēts lieli daudzumi PME bez AED sertifikāta, taču šāds PME ir derīgs sajaukšanai ar minerālo dīzeļdegvielu tikai tad, ja tam ir pievienots AED sertifikāts. Wilmar nav iesniedzis pierādījumus, ka bez AED sertifikāta importētais PME nebūtu konkurējis ar tā Savienībā ražoto PME, kam bija AED sertifikāts.

Wilmar

4.3.3.   2. metode. PME importa salīdzināšana ar ES saražotā PME un arī ES saražotās biodīzeļdegvielas ar CFPP0 (FAME0) pārdošanu

2. metode. PME importa salīdzināšana ar ES saražotā PME un arī ES saražotās biodīzeļdegvielas ar CFPP0 (FAME0) pārdošanu

| (245) | Izmantojot otro metodi, pagaidu regulas 296. un 297. apsvērumā Savienībā saražotās biodīzeļdegvielas daudzums, kas salīdzināts ar importu no Indonēzijas, tika paplašināts, salīdzinājumā iekļaujot izlasē iekļauto Savienības ražotāju FAME0 biodīzeļdegvielas pārdevumus. |
| --- | --- |

(245)

Izmantojot otro metodi, pagaidu regulas 296. un 297. apsvērumā Savienībā saražotās biodīzeļdegvielas daudzums, kas salīdzināts ar importu no Indonēzijas, tika paplašināts, salīdzinājumā iekļaujot izlasē iekļauto Savienības ražotāju FAME0 biodīzeļdegvielas pārdevumus.

FAME0

| (246) | Lai salīdzinātu FAME0 pārdošanas apjomus Savienībā ar valsts mēroga PME importu no Indonēzijas, Savienībā pārdotā FAME0 cena tika koriģēta un rezultātā reducēta līdz Savienībā pārdotā PME cenu līmenim, lai ņemtu vērā fizikālo īpašību atšķirību tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(246)

Lai salīdzinātu FAME0 pārdošanas apjomus Savienībā ar valsts mēroga PME importu no Indonēzijas, Savienībā pārdotā FAME0 cena tika koriģēta un rezultātā reducēta līdz Savienībā pārdotā PME cenu līmenim, lai ņemtu vērā fizikālo īpašību atšķirību tirgus vērtību.

FAME0

FAME0

| (247) | Lai precizētu aprēķinu, pēc piezīmju iesniedzēju pieprasījuma iepriekš minētā reducētā cena bija 100–130 EUR robežās par tonnu. Tāpat, lai precizētu aprēķinu, 55 % no visa Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma, uz kuru attiecas šis salīdzinājums, ietver gan PME, gan FAME0 (33). |
| --- | --- |

(247)

Lai precizētu aprēķinu, pēc piezīmju iesniedzēju pieprasījuma iepriekš minētā reducētā cena bija 100–130 EUR robežās par tonnu. Tāpat, lai precizētu aprēķinu, 55 % no visa Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma, uz kuru attiecas šis salīdzinājums, ietver gan PME, gan FAME0 (33).

FAME0

33

| (248) | Atbilstīgi šai metodei noteiktā valsts mēroga cenu samazinājuma starpība ir 7,4 %. |
| --- | --- |

(248)

Atbilstīgi šai metodei noteiktā valsts mēroga cenu samazinājuma starpība ir 7,4 %.

| (249) | Komisija uzskata, ka šis aprēķins ir pamatota aplēse par Indonēzijas importa ietekmi uz FAME0 cenu. |
| --- | --- |

(249)

Komisija uzskata, ka šis aprēķins ir pamatota aplēse par Indonēzijas importa ietekmi uz FAME0 cenu.

FAME0

| (250) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Wilmar apstrīdēja šo salīdzinājumu, citējot konstatējumus, kas izdarīti PTO izskatītajā strīda izšķiršanas lietā European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia (34), kurā Komisija veica līdzīgu korekciju. Ekspertu grupa 7.157. punktā norādījusi:

  “Neraugoties uz to, ka gan PME no Indonēzijas, gan jauktā CFPP0 biodīzeļdegviela varētu konkurēt par pārdošanu uzņēmumiem, kas jauc biodīzeļdegvielu ar minerālo dīzeļdegvielu, šis punkts tomēr neattiecas uz faktu, ka ES iestādes nav paskaidrojušas, vai salīdzinājums starp PME un jauktās CFPP0 biodīzeļdegvielas pārdošanas apjomiem veikts atbilstošā salīdzinājuma līmenī, ņemot vērā, ka PME ir izejviela šiem maisījumiem, arī CFPP0 biodīzeļdegvielai.” |
| --- | --- |

(250)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Wilmar apstrīdēja šo salīdzinājumu, citējot konstatējumus, kas izdarīti PTO izskatītajā strīda izšķiršanas lietā European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia (34), kurā Komisija veica līdzīgu korekciju. Ekspertu grupa 7.157. punktā norādījusi:

Wilmar

European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia

34

“Neraugoties uz to, ka gan PME no Indonēzijas, gan jauktā CFPP0 biodīzeļdegviela varētu konkurēt par pārdošanu uzņēmumiem, kas jauc biodīzeļdegvielu ar minerālo dīzeļdegvielu, šis punkts tomēr neattiecas uz faktu, ka ES iestādes nav paskaidrojušas, vai salīdzinājums starp PME un jauktās CFPP0 biodīzeļdegvielas pārdošanas apjomiem veikts atbilstošā salīdzinājuma līmenī, ņemot vērā, ka PME ir izejviela šiem maisījumiem, arī CFPP0 biodīzeļdegvielai.”

CFPP0

CFPP0

CFPP0

| (251) | Komisija norāda, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas, kura attiecās uz importu no Indonēzijas, Savienības tirgus ir mainījies. Ekspertu grupa tolaik norādīja: “PME var izmantot tikai maisījumā, un faktiski tas ir viens no komponentiem dažādajos maisījumos, ko pārdod galalietotājiem ES tirgū.” (35) |
| --- | --- |

(251)

Komisija norāda, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas, kura attiecās uz importu no Indonēzijas, Savienības tirgus ir mainījies. Ekspertu grupa tolaik norādīja: “PME var izmantot tikai maisījumā, un faktiski tas ir viens no komponentiem dažādajos maisījumos, ko pārdod galalietotājiem ES tirgū.” (35)

PME var izmantot tikai maisījumā, un faktiski tas ir viens no komponentiem dažādajos maisījumos, ko pārdod galalietotājiem ES tirgū.

35

| (252) | Sākotnējā izmeklēšanā pret Indonēziju Komisija ir konstatējusi, ka Savienības ražošanas nozare nespēja ražot PME no importētas palmu eļļas, jo PME cena faktiski bija zemāka nekā palmu eļļas cena. Tāpēc Savienības ražošanas nozare iepirka tīru PME no Indonēzijas un pirms tālākpārdošanas to sajauca kopā ar citām savām ražotajām biodīzeļdegvielām (36). |
| --- | --- |

(252)

Sākotnējā izmeklēšanā pret Indonēziju Komisija ir konstatējusi, ka Savienības ražošanas nozare nespēja ražot PME no importētas palmu eļļas, jo PME cena faktiski bija zemāka nekā palmu eļļas cena. Tāpēc Savienības ražošanas nozare iepirka tīru PME no Indonēzijas un pirms tālākpārdošanas to sajauca kopā ar citām savām ražotajām biodīzeļdegvielām (36).

36

| (253) | Tomēr pašreizējā izmeklēšanā Komisija ir konstatējusi, ka Savienībā ražotais PME tika pārdots tieši naftas uzņēmumiem, tāpēc tirgus dinamika šajā ziņā ir mainījusies. |
| --- | --- |

(253)

Tomēr pašreizējā izmeklēšanā Komisija ir konstatējusi, ka Savienībā ražotais PME tika pārdots tieši naftas uzņēmumiem, tāpēc tirgus dinamika šajā ziņā ir mainījusies.

| (254) | Komisija neapstrīd, ka PME tiek arī importēts Savienībā, lai to sajauktu ar citām biodīzeļdegvielām un iegūtu, piemēram, FAME0. Tomēr importētā PME daudzums ir atkarīgs no šāda importa cenas, kā arī no importētā PME fizikālajām īpašībām, tāpēc importētā PME cena rada cenu spiedienu arī uz maisījumiem. PME ir viens no lētākajiem biodīzeļdegvielas veidiem, ko var izmantot maisījumos, piemēram, FAME0 un FAME+5, kuri ir piemēroti izmantošanai ievērojamā Savienības tirgus daļā visu gadu. Tādējādi PME imports tieši konkurē ar citiem ES ražotās biodīzeļdegvielas veidiem, kas citos gadījumos tiktu sajaukti lielākos daudzumos, lai sasniegtu tādu pašu maisījuma rezultātu. |
| --- | --- |

(254)

Komisija neapstrīd, ka PME tiek arī importēts Savienībā, lai to sajauktu ar citām biodīzeļdegvielām un iegūtu, piemēram, FAME0. Tomēr importētā PME daudzums ir atkarīgs no šāda importa cenas, kā arī no importētā PME fizikālajām īpašībām, tāpēc importētā PME cena rada cenu spiedienu arī uz maisījumiem. PME ir viens no lētākajiem biodīzeļdegvielas veidiem, ko var izmantot maisījumos, piemēram, FAME0 un FAME+5, kuri ir piemēroti izmantošanai ievērojamā Savienības tirgus daļā visu gadu. Tādējādi PME imports tieši konkurē ar citiem ES ražotās biodīzeļdegvielas veidiem, kas citos gadījumos tiktu sajaukti lielākos daudzumos, lai sasniegtu tādu pašu maisījuma rezultātu.

FAME0

FAME0

FAME+5

| (255) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV noraidīja šo aprēķina metodi, norādot, ka tā attiecas tikai uz vienu Savienības ražošanas nozares segmentu un neaptver visus Savienības ražošanas nozares pārdotos izstrādājumu veidus. Komisija tam nepiekrīt, jo IV prasītais aprēķins, kas aptvertu visus Savienības ražošanas nozares pārdotos izstrādājumu veidus, ir sīki aprakstīts turpmāk kā 3. metode. |
| --- | --- |

(255)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV noraidīja šo aprēķina metodi, norādot, ka tā attiecas tikai uz vienu Savienības ražošanas nozares segmentu un neaptver visus Savienības ražošanas nozares pārdotos izstrādājumu veidus. Komisija tam nepiekrīt, jo IV prasītais aprēķins, kas aptvertu visus Savienības ražošanas nozares pārdotos izstrādājumu veidus, ir sīki aprakstīts turpmāk kā 3. metode.

4.3.4.   3. metode. Visa biodīzeļdegvielas importa no Indonēzijas salīdzināšana ar visu Savienībā pārdoto biodīzeļdegvielas daudzumu, neveicot cenas korekciju

3. metode. Visa biodīzeļdegvielas importa no Indonēzijas salīdzināšana ar visu Savienībā pārdoto biodīzeļdegvielas daudzumu, neveicot cenas korekciju

| (256) | Izmantojot trešo metodi, pagaidu regulas 298.–299. apsvērumā valsts mēroga biodīzeļdegvielas imports no Indonēzijas tika salīdzināts ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējo pārdošanas apjomu. Atbilstīgi šai metodei noteiktā valsts mēroga cenu samazinājuma starpība ir 17,1 % (37). |
| --- | --- |

(256)

Izmantojot trešo metodi, pagaidu regulas 298.–299. apsvērumā valsts mēroga biodīzeļdegvielas imports no Indonēzijas tika salīdzināts ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējo pārdošanas apjomu. Atbilstīgi šai metodei noteiktā valsts mēroga cenu samazinājuma starpība ir 17,1 % (37).

37

| (257) | Komisija uzskata, ka šis aprēķins, kurā attiecīgā izstrādājuma no Indonēzijas valsts mēroga imports tiek salīdzināts ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju līdzīgā izstrādājuma pārdošanas apjomu Savienības tirgū, parāda, ka pat tad, ja salīdzina visus izstrādājumu veidus, importam no Indonēzijas ir konstatējams ievērojams cenu samazinājums. To apliecina arī pieejamie dati, kas minēti pagaidu regulas 284. apsvērumā. |
| --- | --- |

(257)

Komisija uzskata, ka šis aprēķins, kurā attiecīgā izstrādājuma no Indonēzijas valsts mēroga imports tiek salīdzināts ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju līdzīgā izstrādājuma pārdošanas apjomu Savienības tirgū, parāda, ka pat tad, ja salīdzina visus izstrādājumu veidus, importam no Indonēzijas ir konstatējams ievērojams cenu samazinājums. To apliecina arī pieejamie dati, kas minēti pagaidu regulas 284. apsvērumā.

| (258) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar norādīja uz nekonsekvenci starp pārdošanas apjomiem, kas norādīti 2. un 3. metodei, un 55 % īpatsvaru no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma, uz ko attiecas 2. metode. |
| --- | --- |

(258)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar norādīja uz nekonsekvenci starp pārdošanas apjomiem, kas norādīti 2. un 3. metodei, un 55 % īpatsvaru no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma, uz ko attiecas 2. metode.

Wilmar

| (259) | Komisija ir aplūkojusi šo atšķirību galīgajā izpaustajā informācijā, proti, to, ka kopējā vērtība 2. metodē nav 55 % no kopējās vērtības 3. metodē, kā tas minēts pagaidu regulas 296. apsvērumā. |
| --- | --- |

(259)

Komisija ir aplūkojusi šo atšķirību galīgajā izpaustajā informācijā, proti, to, ka kopējā vērtība 2. metodē nav 55 % no kopējās vērtības 3. metodē, kā tas minēts pagaidu regulas 296. apsvērumā.

| (260) | Komisija precizē, ka šī atšķirība radusies tādēļ, ka katrā no trim metodēm, kas aprakstītas pagaidu regulas 292.–299. apsvērumā, izmantoti atšķirīgi avoti cenu samazinājuma aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(260)

Komisija precizē, ka šī atšķirība radusies tādēļ, ka katrā no trim metodēm, kas aprakstītas pagaidu regulas 292.–299. apsvērumā, izmantoti atšķirīgi avoti cenu samazinājuma aprēķināšanai.

| (261) | 1. metodē tika izmantoti Indonēzijas ražotāju eksportētāju pārdošanas darījumu saraksti, lai aprēķinātu vienības cenu tonnā katram RKN, un šo vienības cenu tonnā tad salīdzināja, izmantojot izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas darījumu sarakstus. |
| --- | --- |

(261)

1. metodē tika izmantoti Indonēzijas ražotāju eksportētāju pārdošanas darījumu saraksti, lai aprēķinātu vienības cenu tonnā katram RKN, un šo vienības cenu tonnā tad salīdzināja, izmantojot izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas darījumu sarakstus.

| (262) | 2. metodē tika izmantoti tie paši darījumu saraksti kā 1. metodē attiecībā uz Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, un tad tika pieskaitīti FAME0 pārdošanas apjomi no izlasē iekļauto Savienības ražotāju sarakstiem. |
| --- | --- |

(262)

2. metodē tika izmantoti tie paši darījumu saraksti kā 1. metodē attiecībā uz Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, un tad tika pieskaitīti FAME0 pārdošanas apjomi no izlasē iekļauto Savienības ražotāju sarakstiem.

FAME0

| (263) | Taču 3. metodē aprēķins tika veikts, salīdzinot 1. metodē izmantotos darījumu sarakstus attiecībā uz Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības cenu, ko tie norādījuši savās atbildēs uz anketas jautājumiem, nevis kas norādīta to darījumu sarakstos. Tas tika darīts, lai nodrošinātu, ka attiecībā uz 3. metodi kopējā tvērumā netiek iekļauts apjoms, ko Savienības ražotāji iepirkuši un vēlāk pārdevuši tālāk. |
| --- | --- |

(263)

Taču 3. metodē aprēķins tika veikts, salīdzinot 1. metodē izmantotos darījumu sarakstus attiecībā uz Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības cenu, ko tie norādījuši savās atbildēs uz anketas jautājumiem, nevis kas norādīta to darījumu sarakstos. Tas tika darīts, lai nodrošinātu, ka attiecībā uz 3. metodi kopējā tvērumā netiek iekļauts apjoms, ko Savienības ražotāji iepirkuši un vēlāk pārdevuši tālāk.

| (264) | Tāpēc kopējās vērtības 1. un 2. metodē nav tieši salīdzināmas ar kopējo vērtību 3. metodē, jo atšķiras avoti. |
| --- | --- |

(264)

Tāpēc kopējās vērtības 1. un 2. metodē nav tieši salīdzināmas ar kopējo vērtību 3. metodē, jo atšķiras avoti.

| (265) | Neviena ieinteresētā persona neierosināja citu metodi, kā aprēķināt cenu samazinājumu starp Indonēzijas importu un Savienības ražošanas nozares pārdevumiem, un neviena ieinteresētā persona neiesniedza aprēķinus, kas liecinātu, ka izmeklēšanas laikposmā nav bijis cenu samazinājuma. |
| --- | --- |

(265)

Neviena ieinteresētā persona neierosināja citu metodi, kā aprēķināt cenu samazinājumu starp Indonēzijas importu un Savienības ražošanas nozares pārdevumiem, un neviena ieinteresētā persona neiesniedza aprēķinus, kas liecinātu, ka izmeklēšanas laikposmā nav bijis cenu samazinājuma.

| (266) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar norādīja, ka “vienīgais pareizais veids, kā aprēķināt cenu samazinājumu, ir salīdzināt izstrādājuma veidus, veikt korekcijas attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām, kas ietekmē cenas, (..) vienlaikus ņemot vērā cenu salīdzināmības sarežģītību, ko konstatējusi PTO ekspertu grupa.” |
| --- | --- |

(266)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar norādīja, ka “vienīgais pareizais veids, kā aprēķināt cenu samazinājumu, ir salīdzināt izstrādājuma veidus, veikt korekcijas attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām, kas ietekmē cenas, (..) vienlaikus ņemot vērā cenu salīdzināmības sarežģītību, ko konstatējusi PTO ekspertu grupa.”

Wilmar

vienīgais pareizais veids, kā aprēķināt cenu samazinājumu, ir salīdzināt izstrādājuma veidus, veikt korekcijas attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām, kas ietekmē cenas, (..) vienlaikus ņemot vērā cenu salīdzināmības sarežģītību, ko konstatējusi PTO ekspertu grupa.

| (267) | Komisija ņēma vērā Wilmar ieteikumu attiecībā uz iepriekš minēto cenu samazinājuma aprēķinu, kurā izmantots visu Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms. Tomēr, ņemot vērā, ka Wilmar nebija iesniedzis ne ieteikumus vai aplēses par korekciju apjomu attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām, ne ieteikumus par to, kā ņemt vērā cenu salīdzināmības sarežģītību, kas konstatēta PTO ekspertu grupas nolēmumā, saistībā ar šo ieteikumu nebija iespējams veikt nekādu turpmāku rīcību. |
| --- | --- |

(267)

Komisija ņēma vērā Wilmar ieteikumu attiecībā uz iepriekš minēto cenu samazinājuma aprēķinu, kurā izmantots visu Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms. Tomēr, ņemot vērā, ka Wilmar nebija iesniedzis ne ieteikumus vai aplēses par korekciju apjomu attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām, ne ieteikumus par to, kā ņemt vērā cenu salīdzināmības sarežģītību, kas konstatēta PTO ekspertu grupas nolēmumā, saistībā ar šo ieteikumu nebija iespējams veikt nekādu turpmāku rīcību.

Wilmar

Wilmar

| (268) | Komisija veica vairākus cenu salīdzinājumus, lai aptvertu visas iespējamās izstrādājumu veidu konfigurācijas, nodrošinot pilnīgu salīdzināmību, cik vien tas iespējams. Komisija ir skaidrojusi arī, ka tirgus situācija izmeklēšanas laikposmā atšķīrās no situācijas, ko izvērtēja PTO ekspertu grupa (tagad Savienības ražotāji veic PME tiešu pārdošanu). Komisija ir izvērtējusi arī mijiedarbību un konkurences attiecības starp Indonēzijas PME importu un Savienības veiktajiem pārdevumiem un ir secinājusi, ka PME, kas ir viens no lētākajiem biodīzeļdegvielas veidiem, spēj radīt cenu spiedienu uz Savienības pārdoto produkciju. |
| --- | --- |

(268)

Komisija veica vairākus cenu salīdzinājumus, lai aptvertu visas iespējamās izstrādājumu veidu konfigurācijas, nodrošinot pilnīgu salīdzināmību, cik vien tas iespējams. Komisija ir skaidrojusi arī, ka tirgus situācija izmeklēšanas laikposmā atšķīrās no situācijas, ko izvērtēja PTO ekspertu grupa (tagad Savienības ražotāji veic PME tiešu pārdošanu). Komisija ir izvērtējusi arī mijiedarbību un konkurences attiecības starp Indonēzijas PME importu un Savienības veiktajiem pārdevumiem un ir secinājusi, ka PME, kas ir viens no lētākajiem biodīzeļdegvielas veidiem, spēj radīt cenu spiedienu uz Savienības pārdoto produkciju.

| (269) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV raksturoja šo aprēķinu kā salīdzinājumu starp Indonēzijas PME ar CFPP13 un Savienībā ražoto FAME0 un RME ar CFPP – 14 un norādīja, ka bez korekcijām attiecībā uz fizikālajām īpašībām (tas ir, CFPP) šis salīdzinājums būtībā ir bezjēdzīgs. |
| --- | --- |

(269)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV raksturoja šo aprēķinu kā salīdzinājumu starp Indonēzijas PME ar CFPP13 un Savienībā ražoto FAME0 un RME ar CFPP – 14 un norādīja, ka bez korekcijām attiecībā uz fizikālajām īpašībām (tas ir, CFPP) šis salīdzinājums būtībā ir bezjēdzīgs.

CFPP13

FAME0

CFPP

CFPP

| (270) | Komisija norāda, ka šis aprēķins ir Indonēzijas PME ar CFPP13 salīdzinājums ar visiem Savienības ražošanas nozares saražotās produkcijas pārdošanas apjomiem ES, kas ietver arī PME. Attiecībā uz jebkādām iespējamām korekcijām – netika iesniegts neviens pamatots un kvantificēts apgalvojums, lai veiktu šādu korekciju. |
| --- | --- |

(270)

Komisija norāda, ka šis aprēķins ir Indonēzijas PME ar CFPP13 salīdzinājums ar visiem Savienības ražošanas nozares saražotās produkcijas pārdošanas apjomiem ES, kas ietver arī PME. Attiecībā uz jebkādām iespējamām korekcijām – netika iesniegts neviens pamatots un kvantificēts apgalvojums, lai veiktu šādu korekciju.

CFPP13

| (271) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka visas trīs pārbaudītās metodes liecina, ka importam no Indonēzijas izmeklēšanas laikposmā bija ievērojami zemākas cenas nekā Savienības ražošanas nozares pārdotajai produkcijai. |
| --- | --- |

(271)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka visas trīs pārbaudītās metodes liecina, ka importam no Indonēzijas izmeklēšanas laikposmā bija ievērojami zemākas cenas nekā Savienības ražošanas nozares pārdotajai produkcijai.

4.3.5.   Pēcimportēšanas izmaksas

Pēcimportēšanas izmaksas

| (272) | Ražotājs eksportētājs Wilmar norāda, ka Komisijas izmantotais korekcijas līmenis attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām 8,50 EUR apmērā par tonnu, kas noteikts iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā, ir pārāk zems, un iesniedza dokumentāciju, kas liecina par labu koriģētam skaitlim, proti, 14,50 EUR par tonnu. |
| --- | --- |

(272)

Ražotājs eksportētājs Wilmar norāda, ka Komisijas izmantotais korekcijas līmenis attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām 8,50 EUR apmērā par tonnu, kas noteikts iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā, ir pārāk zems, un iesniedza dokumentāciju, kas liecina par labu koriģētam skaitlim, proti, 14,50 EUR par tonnu.

Wilmar

| (273) | Iesniegtie dati attiecās uz vienu sūtījumu, kas tika saņemts pēc izmeklēšanas laikposma, un lielākā daļa izmaksu bija saistītas ar uzglabāšanu noliktavā pēc importēšanas, kas nebūtu jāiekļauj importēšanas izmaksās. Komisija uzskata, ka šis pamats nav uzticamāks par skaitli, kas noteikts iepriekš, pamatojoties uz nesaistīta importētāja datiem, tāpēc nepiekrīt veikt šādu korekciju. |
| --- | --- |

(273)

Iesniegtie dati attiecās uz vienu sūtījumu, kas tika saņemts pēc izmeklēšanas laikposma, un lielākā daļa izmaksu bija saistītas ar uzglabāšanu noliktavā pēc importēšanas, kas nebūtu jāiekļauj importēšanas izmaksās. Komisija uzskata, ka šis pamats nav uzticamāks par skaitli, kas noteikts iepriekš, pamatojoties uz nesaistīta importētāja datiem, tāpēc nepiekrīt veikt šādu korekciju.

| (274) | Biodīzeļdegvielas tirgotājs Gunvor vaicā, vai cenu samazinājuma aprēķinos izmantoto importēšanas izmaksu noteikšanai ir izmantoti tā dati. Izmaksās, ko Gunvor norādīja savā atbildē uz anketas jautājumiem, bija ietverts salikts skaitlis, kas ietvēra gan importēšanas izmaksas (kuras izmantotas cenu samazinājuma aprēķinā), gan pēcimportēšanas izmaksas (kuras rodas posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu un nav ņemtas vērā cenu samazinājuma aprēķinā). |
| --- | --- |

(274)

Biodīzeļdegvielas tirgotājs Gunvor vaicā, vai cenu samazinājuma aprēķinos izmantoto importēšanas izmaksu noteikšanai ir izmantoti tā dati. Izmaksās, ko Gunvor norādīja savā atbildē uz anketas jautājumiem, bija ietverts salikts skaitlis, kas ietvēra gan importēšanas izmaksas (kuras izmantotas cenu samazinājuma aprēķinā), gan pēcimportēšanas izmaksas (kuras rodas posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu un nav ņemtas vērā cenu samazinājuma aprēķinā).

Gunvor

Gunvor

| (275) | Izmeklēšanā uz vietas Gunvor iesniedza pārskatītus skaitļus, kam bija izmantotas citāda bāze, savukārt Gunvor iesniegtie galīgie skaitļi bija balstīti uz aplēsēm un nebija pārbaudāmi. Tādējādi Komisija nolēma izmantot importēšanas izmaksas, kas izmantotas izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Regulu (ES) Nr. 1194/2013 tika noteikti antidempinga maksājumi, un kas bija izmantotas arī iepriekšējā izmeklēšanā pret importu no Argentīnas (38). Komisija uzskata, ka minētās izmaksas ir ticamākas nekā Gunvor norādītās. |
| --- | --- |

(275)

Izmeklēšanā uz vietas Gunvor iesniedza pārskatītus skaitļus, kam bija izmantotas citāda bāze, savukārt Gunvor iesniegtie galīgie skaitļi bija balstīti uz aplēsēm un nebija pārbaudāmi. Tādējādi Komisija nolēma izmantot importēšanas izmaksas, kas izmantotas izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Regulu (ES) Nr. 1194/2013 tika noteikti antidempinga maksājumi, un kas bija izmantotas arī iepriekšējā izmeklēšanā pret importu no Argentīnas (38). Komisija uzskata, ka minētās izmaksas ir ticamākas nekā Gunvor norādītās.

Gunvor

Gunvor

38

Gunvor

| (276) | Tā kā kopš 2012. gada inflācija eurozonā ir ļoti zema (laikposmā no 2012. gada līdz 2018. gadam kopumā aptuveni 6 %), Komisija uzskata, ka ir lietderīgi izmantot šīs importēšanas izmaksas, neveicot korekciju attiecībā uz inflāciju. Katrā ziņā nekāda korekcija šādā nozīmē neietekmētu galīgās cenu samazinājuma starpības. |
| --- | --- |

(276)

Tā kā kopš 2012. gada inflācija eurozonā ir ļoti zema (laikposmā no 2012. gada līdz 2018. gadam kopumā aptuveni 6 %), Komisija uzskata, ka ir lietderīgi izmantot šīs importēšanas izmaksas, neveicot korekciju attiecībā uz inflāciju. Katrā ziņā nekāda korekcija šādā nozīmē neietekmētu galīgās cenu samazinājuma starpības.

| (277) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par importu no Indonēzijas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 279.–301. apsvērumā. |
| --- | --- |

(277)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par importu no Indonēzijas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 279.–301. apsvērumā.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (278) | Tā kā nav saņemtas piezīmes, Komisija apstiprina pagaidu regulas 302.–308. apsvērumu. |
| --- | --- |

(278)

Tā kā nav saņemtas piezīmes, Komisija apstiprina pagaidu regulas 302.–308. apsvērumu.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (279) | Pēc informācijas izpaušanas IV un Wilmar iesniedza piezīmes par Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, norādot uz ražošanas un jaudas palielinājumu attiecīgajā laikposmā, bet neapstrīdēja rādītāju līmeni vai tendenci. Tie apgalvo, ka minētais palielinājums norāda uz to, ka biodīzeļdegvielas imports no Indonēzijas nav radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(279)

Pēc informācijas izpaušanas IV un Wilmar iesniedza piezīmes par Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, norādot uz ražošanas un jaudas palielinājumu attiecīgajā laikposmā, bet neapstrīdēja rādītāju līmeni vai tendenci. Tie apgalvo, ka minētais palielinājums norāda uz to, ka biodīzeļdegvielas imports no Indonēzijas nav radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

Wilmar

| (280) | Minētie argumenti ir analizēti pagaidu regulas 6. iedaļā “Cēloņsakarība”, 368.–370. apsvērumā. |
| --- | --- |

(280)

Minētie argumenti ir analizēti pagaidu regulas 6. iedaļā “Cēloņsakarība”, 368.–370. apsvērumā.

| (281) | Tā kā citas piezīmes par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un tās izmantojumu nav saņemtas, Komisija apstiprina pagaidu regulas 309.–313. apsvērumā izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(281)

Tā kā citas piezīmes par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un tās izmantojumu nav saņemtas, Komisija apstiprina pagaidu regulas 309.–313. apsvērumā izklāstītos secinājumus.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (282) | Pēc informācijas izpaušanas IV norādīja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2015. gadā bija tāda, kāda tā bija, tādēļ, ka ražošanas nozarē pastāvēja “gandrīz absolūts monopols bez brīvas konkurences”. |
| --- | --- |

(282)

Pēc informācijas izpaušanas IV norādīja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2015. gadā bija tāda, kāda tā bija, tādēļ, ka ražošanas nozarē pastāvēja “gandrīz absolūts monopols bez brīvas konkurences”.

| (283) | Komisija norāda, ka tas nevar būt monopols, ņemot vērā, ka Savienības ražošanas nozare sastāv no vairāk nekā 100 uzņēmumiem, kas savstarpēji konkurē. Visā izmeklēšanā netika iesniegts neviens pierādījums par monopolistisku Savienības ražošanas nozares rīcību. |
| --- | --- |

(283)

Komisija norāda, ka tas nevar būt monopols, ņemot vērā, ka Savienības ražošanas nozare sastāv no vairāk nekā 100 uzņēmumiem, kas savstarpēji konkurē. Visā izmeklēšanā netika iesniegts neviens pierādījums par monopolistisku Savienības ražošanas nozares rīcību.

| (284) | Gan eksportētājs Wilmar, gan IV norāda, ka pagaidu regulas 317. apsvērums ir kļūdains, jo tajā nav ņemts vērā tajā pašā laikā notiekošais biodīzeļdegvielas imports ES no Argentīnas. |
| --- | --- |

(284)

Gan eksportētājs Wilmar, gan IV norāda, ka pagaidu regulas 317. apsvērums ir kļūdains, jo tajā nav ņemts vērā tajā pašā laikā notiekošais biodīzeļdegvielas imports ES no Argentīnas.

Wilmar

| (285) | Minētais imports ir analizēts pagaidu regulas 6. iedaļā “Cēloņsakarība”, 368.–370. apsvērumā. |
| --- | --- |

(285)

Minētais imports ir analizēts pagaidu regulas 6. iedaļā “Cēloņsakarība”, 368.–370. apsvērumā.

| (286) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājums pēc 2015. gada neliecina par kaitējumu “tādā apjomā, ka Savienības ražošanas nozarei praktiski bija monopols” Savienības tirgū. Wilmar norāda arī uz īpašo situāciju, ko bija radījuši antidempinga maksājumi, kuri tika noteikti sākotnējās izmeklēšanas rezultātā. |
| --- | --- |

(286)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājums pēc 2015. gada neliecina par kaitējumu “tādā apjomā, ka Savienības ražošanas nozarei praktiski bija monopols” Savienības tirgū. Wilmar norāda arī uz īpašo situāciju, ko bija radījuši antidempinga maksājumi, kuri tika noteikti sākotnējās izmeklēšanas rezultātā.

Wilmar

tādā apjomā, ka Savienības ražošanas nozarei praktiski bija monopols

Wilmar

| (287) | Izmeklēšana attiecas tikai uz attiecīgo laikposmu, kas definēts paziņojumā par procedūras sākšanu. Pagaidu regulas 317. apsvērumā ir atzīta arī antidempinga maksājumu atcelšanas ietekme. Attiecīgi Komisija noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(287)

Izmeklēšana attiecas tikai uz attiecīgo laikposmu, kas definēts paziņojumā par procedūras sākšanu. Pagaidu regulas 317. apsvērumā ir atzīta arī antidempinga maksājumu atcelšanas ietekme. Attiecīgi Komisija noraida šo apgalvojumu.

| (288) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV atkārtoti norādīja, ka Komisija nebija izskatījusi tās argumentus par Argentīnas biodīzeļdegvielas importa negatīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem. |
| --- | --- |

(288)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV atkārtoti norādīja, ka Komisija nebija izskatījusi tās argumentus par Argentīnas biodīzeļdegvielas importa negatīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem.

| (289) | Šajā sakarībā Komisija atsaucas uz pagaidu regulas 6.2.1. iedaļu un šīs regulas 6.2.1. iedaļu, kur ir analizēta Argentīnas importa ietekme uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(289)

Šajā sakarībā Komisija atsaucas uz pagaidu regulas 6.2.1. iedaļu un šīs regulas 6.2.1. iedaļu, kur ir analizēta Argentīnas importa ietekme uz Savienības ražošanas nozari.

| (290) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par pārdošanas apjomu un tirgus daļu, Komisija apstiprina pagaidu regulas 314.–317. apsvērumā izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(290)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par pārdošanas apjomu un tirgus daļu, Komisija apstiprina pagaidu regulas 314.–317. apsvērumā izklāstītos secinājumus.

4.4.2.3.   Izaugsme

| (291) | Pēc informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Wilmar norādīja, ka Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji, sākot no 2015. gada, būtu jāvērtē, ņemot vērā tās “praktisko monopola stāvokli”. Kā aprakstīts 283. apsvērumā, nav iesniegti pierādījumi par monopola stāvokli. |
| --- | --- |

(291)

Pēc informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Wilmar norādīja, ka Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji, sākot no 2015. gada, būtu jāvērtē, ņemot vērā tās “praktisko monopola stāvokli”. Kā aprakstīts 283. apsvērumā, nav iesniegti pierādījumi par monopola stāvokli.

Wilmar

| (292) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 318. apsvērumā. |
| --- | --- |

(292)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 318. apsvērumā.

4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (293) | IV iesniedza piezīmes par pieauguma tendencēm, kas norādītas pagaidu regulas 10. tabulā, bet neapstrīdēja tendenču līmeni kā tādu. Tā apgalvo, ka minētās pieauguma tendences nekādā veidā neliecina par būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(293)

IV iesniedza piezīmes par pieauguma tendencēm, kas norādītas pagaidu regulas 10. tabulā, bet neapstrīdēja tendenču līmeni kā tādu. Tā apgalvo, ka minētās pieauguma tendences nekādā veidā neliecina par būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (294) | Ņemot vērā, ka šajā gadījumā runa ir par kaitējuma draudiem, minētās piezīmes tiek noraidītas. |
| --- | --- |

(294)

Ņemot vērā, ka šajā gadījumā runa ir par kaitējuma draudiem, minētās piezīmes tiek noraidītas.

| (295) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par nodarbinātību un ražīgumu, Komisija apstiprina pagaidu regulas 319. un 320. apsvērumā izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(295)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par nodarbinātību un ražīgumu, Komisija apstiprina pagaidu regulas 319. un 320. apsvērumā izklāstītos secinājumus.

4.4.2.5.   Kompensējamo subsīdiju apjoms un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas vai dempinga

| (296) | Piezīmēs pēc informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Wilmar norāda, ka Komisija šajā iedaļā nav novērtējusi ietekmi, ko radīja subsidētā Argentīnas biodīzeļdegviela. Komisija vēlreiz norāda, ka Argentīnas importa analīze ir izklāstīta pagaidu regulas iedaļā “Cēloņsakarība”, 368.–370. apsvērumā. |
| --- | --- |

(296)

Piezīmēs pēc informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Wilmar norāda, ka Komisija šajā iedaļā nav novērtējusi ietekmi, ko radīja subsidētā Argentīnas biodīzeļdegviela. Komisija vēlreiz norāda, ka Argentīnas importa analīze ir izklāstīta pagaidu regulas iedaļā “Cēloņsakarība”, 368.–370. apsvērumā.

Wilmar

| (297) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 321. un 324. apsvērumā. |
| --- | --- |

(297)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 321. un 324. apsvērumā.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un tās ietekmējoši faktori

| (298) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV atsaucās uz vienības pārdošanas cenu un vienības ražošanas izmaksu tendenci, norādot, ka abas vērtības attiecīgajā laikposmā palielinājušās gandrīz par 10 %. IV un ražotājs eksportētājs Wilmar norāda uz saikni starp ražošanas izmaksām un pārdošanas cenu, ko Komisija neapstrīd. |
| --- | --- |

(298)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV atsaucās uz vienības pārdošanas cenu un vienības ražošanas izmaksu tendenci, norādot, ka abas vērtības attiecīgajā laikposmā palielinājušās gandrīz par 10 %. IV un ražotājs eksportētājs Wilmar norāda uz saikni starp ražošanas izmaksām un pārdošanas cenu, ko Komisija neapstrīd.

Wilmar

| (299) | Ražotājs eksportētājs norāda uz Komisijas piezīmi pagaidu regulas 328. apsvērumā, ka biodīzeļdegviela ir izejviela un ka cenu samazinājums par 10 % nerada būtisku lejupēju spiedienu uz cenām. Wilmar nepiekrīt, apgalvojot, ka tas ir pretrunā pašas Komisijas norādītajam, ka pastāv PME izmantošanas ierobežojumi tā CFPP līmeņa dēļ. |
| --- | --- |

(299)

Ražotājs eksportētājs norāda uz Komisijas piezīmi pagaidu regulas 328. apsvērumā, ka biodīzeļdegviela ir izejviela un ka cenu samazinājums par 10 % nerada būtisku lejupēju spiedienu uz cenām. Wilmar nepiekrīt, apgalvojot, ka tas ir pretrunā pašas Komisijas norādītajam, ka pastāv PME izmantošanas ierobežojumi tā CFPP līmeņa dēļ.

Wilmar

CFPP

| (300) | Komisija nav konstatējusi pretrunas starp šiem abiem apgalvojumiem. Wilmar nenorāda, vai PME izmantošanas ierobežojums tika sasniegts izmeklēšanas laikposmā. Pat ja šis iespējamais ierobežojums tika sasniegts, fakts, ka PME var izmantot pašu par sevi vai maisījumā, lai šāda maisījuma cena būtu zemāka, nozīmē, ka tam nenovēršami ir ietekme uz cenām. Komisija ir norādījusi uz šo sajaukšanas ietekmi pagaidu regulas 290. apsvērumā. |
| --- | --- |

(300)

Komisija nav konstatējusi pretrunas starp šiem abiem apgalvojumiem. Wilmar nenorāda, vai PME izmantošanas ierobežojums tika sasniegts izmeklēšanas laikposmā. Pat ja šis iespējamais ierobežojums tika sasniegts, fakts, ka PME var izmantot pašu par sevi vai maisījumā, lai šāda maisījuma cena būtu zemāka, nozīmē, ka tam nenovēršami ir ietekme uz cenām. Komisija ir norādījusi uz šo sajaukšanas ietekmi pagaidu regulas 290. apsvērumā.

Wilmar

| (301) | Wilmar norāda arī, ka Komisija ir kļūdījusies, pagaidu regulas 329. apsvērumā uzskatīdama, ka pastāv saikne starp PME importa izraisīto cenu spiedienu un Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, un, lai pamatotu šo apgalvojumu, atsaucas uz Savienības ražošanas nozares stāvokli laikposmā no 2012.–2013. gada līdz 2017. gada septembrim. |
| --- | --- |

(301)

Wilmar norāda arī, ka Komisija ir kļūdījusies, pagaidu regulas 329. apsvērumā uzskatīdama, ka pastāv saikne starp PME importa izraisīto cenu spiedienu un Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, un, lai pamatotu šo apgalvojumu, atsaucas uz Savienības ražošanas nozares stāvokli laikposmā no 2012.–2013. gada līdz 2017. gada septembrim.

Wilmar

| (302) | Šajā sakarībā Komisija norāda, ka secinājums pagaidu regulas 329. apsvērumā tika izdarīts, ņemot vērā datus par attiecīgo laikposmu, kuru nosaka izmeklēšanas sākumā, neņemot vērā nekādus ārējus faktorus. Wilmar pašu par sevi neapstrīd konstatēto savstarpējo saistību starp ražošanas izmaksu pieaugumu un neapmierinošo peļņas normu, ko izraisījis izmeklējamā importa cenu spiediens. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(302)

Šajā sakarībā Komisija norāda, ka secinājums pagaidu regulas 329. apsvērumā tika izdarīts, ņemot vērā datus par attiecīgo laikposmu, kuru nosaka izmeklēšanas sākumā, neņemot vērā nekādus ārējus faktorus. Wilmar pašu par sevi neapstrīd konstatēto savstarpējo saistību starp ražošanas izmaksu pieaugumu un neapmierinošo peļņas normu, ko izraisījis izmeklējamā importa cenu spiediens. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

Wilmar

| (303) | Turklāt Wilmar norāda, ka dažādo izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem būtiski atšķiras un tas jo īpaši norādot uz to, ka ES ražotāja peļņu un finanšu stāvokli ietekmē citi faktori, kas nav Indonēzijas biodīzeļdegvielas ražotāju radītais cenu spiediens. |
| --- | --- |

(303)

Turklāt Wilmar norāda, ka dažādo izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem būtiski atšķiras un tas jo īpaši norādot uz to, ka ES ražotāja peļņu un finanšu stāvokli ietekmē citi faktori, kas nav Indonēzijas biodīzeļdegvielas ražotāju radītais cenu spiediens.

Wilmar

| (304) | Komisija uzskata, ka katram izlasē iekļautajam ražotājam ir vērojamas individuālas tendences, bet individuālo noviržu ietekme tiek mazināta, izdarot konstatējumus par visu izlasi kopumā. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(304)

Komisija uzskata, ka katram izlasē iekļautajam ražotājam ir vērojamas individuālas tendences, bet individuālo noviržu ietekme tiek mazināta, izdarot konstatējumus par visu izlasi kopumā. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

| (305) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoja savus iepriekš minētos argumentus, neiesniedzot jaunus pierādījumus to pamatošanai. Tāpēc tā apgalvojumi tika vēlreiz noraidīti. |
| --- | --- |

(305)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoja savus iepriekš minētos argumentus, neiesniedzot jaunus pierādījumus to pamatošanai. Tāpēc tā apgalvojumi tika vēlreiz noraidīti.

Wilmar

| (306) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 325.–329. apsvērumā. |
| --- | --- |

(306)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 325.–329. apsvērumā.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (307) | Tā kā piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 330. un 331. apsvērumā. |
| --- | --- |

(307)

Tā kā piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 330. un 331. apsvērumā.

4.4.3.3.   Krājumi

| (308) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV norādīja uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu tendenci, tomēr neapstrīdēja Komisijas secinājumu pagaidu regulas 333. apsvērumā. |
| --- | --- |

(308)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV norādīja uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu tendenci, tomēr neapstrīdēja Komisijas secinājumu pagaidu regulas 333. apsvērumā.

| (309) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 332. un 333. apsvērumā. |
| --- | --- |

(309)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 332. un 333. apsvērumā.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (310) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas IV norādīja uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti attiecīgajā laikposmā un attiecīgi arī uz ienākumu no ieguldījumiem. IV iesniedza piezīmes par Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendenci attiecībā pret importa apjomu no Indonēzijas, norādot, ka negatīvo rentabilitāti 2015. gadā nevar saistīt ar Indonēzijas biodīzeļdegvielas importu, jo tā apjoms minētajā gadā bija ļoti mazs. |
| --- | --- |

(310)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas IV norādīja uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti attiecīgajā laikposmā un attiecīgi arī uz ienākumu no ieguldījumiem. IV iesniedza piezīmes par Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendenci attiecībā pret importa apjomu no Indonēzijas, norādot, ka negatīvo rentabilitāti 2015. gadā nevar saistīt ar Indonēzijas biodīzeļdegvielas importu, jo tā apjoms minētajā gadā bija ļoti mazs.

| (311) | Šis jautājums ir analizēts pagaidu regulas 6. iedaļā “Cēloņsakarība”, 361.–365. apsvērumā. Pagaidu regulā nedaudz negatīvā rentabilitāte 2015. gadā patiešām netika saistīta ar Indonēzijas biodīzeļdegvielas importu. |
| --- | --- |

(311)

Šis jautājums ir analizēts pagaidu regulas 6. iedaļā “Cēloņsakarība”, 361.–365. apsvērumā. Pagaidu regulā nedaudz negatīvā rentabilitāte 2015. gadā patiešām netika saistīta ar Indonēzijas biodīzeļdegvielas importu.

| (312) | Ražotājs eksportētājs Wilmar iesniedza piezīmes, kurās norādīja, ka apgalvojums pagaidu regulas 329. apsvērumā (proti, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja uzlabot savu neapmierinošo peļņas normu subsidētā importa radītā cenu spiediena dēļ) ir nepamatots. |
| --- | --- |

(312)

Ražotājs eksportētājs Wilmar iesniedza piezīmes, kurās norādīja, ka apgalvojums pagaidu regulas 329. apsvērumā (proti, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja uzlabot savu neapmierinošo peļņas normu subsidētā importa radītā cenu spiediena dēļ) ir nepamatots.

Wilmar

| (313) | Wilmar norāda, ka tolaik, kad ES biodīzeļdegvielas nozare tika aizsargāta, no 2012.–2013. gada līdz vismaz 2017. gada septembrim atceļot biodīzeļdegvielas nodokļus, Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis nebija labs, tāpēc tās finanšu stāvokļa neuzlabošanos var izskaidrot tikai ar nozarē pastāvošajiem trūkumiem. |
| --- | --- |

(313)

Wilmar norāda, ka tolaik, kad ES biodīzeļdegvielas nozare tika aizsargāta, no 2012.–2013. gada līdz vismaz 2017. gada septembrim atceļot biodīzeļdegvielas nodokļus, Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis nebija labs, tāpēc tās finanšu stāvokļa neuzlabošanos var izskaidrot tikai ar nozarē pastāvošajiem trūkumiem.

Wilmar

| (314) | Komisija norāda, ka pēc subsidētā Indonēzijas biodīzeļdegvielas importa pēkšņā palielinājuma, kad 2018. gada martā tika atcelti spēkā esošie antidempinga maksājumi, Savienības ražošanas nozare nespēja uzlabot savu neapmierinošo peļņas normu, kas bija ievērojami zemāka nekā mērķa peļņa augošā tirgū. Tāpēc tiek apstiprināts Komisijas pagaidu konstatējums. |
| --- | --- |

(314)

Komisija norāda, ka pēc subsidētā Indonēzijas biodīzeļdegvielas importa pēkšņā palielinājuma, kad 2018. gada martā tika atcelti spēkā esošie antidempinga maksājumi, Savienības ražošanas nozare nespēja uzlabot savu neapmierinošo peļņas normu, kas bija ievērojami zemāka nekā mērķa peļņa augošā tirgū. Tāpēc tiek apstiprināts Komisijas pagaidu konstatējums.

| (315) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Wilmar atkārtoti izteica tās pašas piezīmes, ko pagaidu posmā un kas jau aplūkotas iepriekš. Tas apgalvo arī, ka zemo peļņu nevar saistīt ar importu, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares “praktisko monopola stāvokli” attiecīgā laikposma sākumā. |
| --- | --- |

(315)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Wilmar atkārtoti izteica tās pašas piezīmes, ko pagaidu posmā un kas jau aplūkotas iepriekš. Tas apgalvo arī, ka zemo peļņu nevar saistīt ar importu, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares “praktisko monopola stāvokli” attiecīgā laikposma sākumā.

Wilmar

| (316) | Šis arguments ir nepamatots, jo Savienības ražošanas nozare sastāvēja no vairāk nekā 200 uzņēmumiem, kas savstarpēji konkurēja Savienības biodīzeļdegvielas tirgū, un nav pierādījumu, ka starp Savienības ražotājiem pastāv jebkāda veida vienošanās. |
| --- | --- |

(316)

Šis arguments ir nepamatots, jo Savienības ražošanas nozare sastāvēja no vairāk nekā 200 uzņēmumiem, kas savstarpēji konkurēja Savienības biodīzeļdegvielas tirgū, un nav pierādījumu, ka starp Savienības ražotājiem pastāv jebkāda veida vienošanās.

| (317) | Tā kā citas piezīmes par rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 334.–340. apsvērumā. |
| --- | --- |

(317)

Tā kā citas piezīmes par rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 334.–340. apsvērumā.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (318) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas IV secināja, ka, spriežot pēc pagaidu regulā minētajiem rādītājiem, Savienības ražošanas nozares “stāvoklis ir stabils”. |
| --- | --- |

(318)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas IV secināja, ka, spriežot pēc pagaidu regulā minētajiem rādītājiem, Savienības ražošanas nozares “stāvoklis ir stabils”.

| (319) | Komisija nepiekrīt un norāda, ka ražošanas nozare, kuras rentabilitāte joprojām ir zemāka par 1 % no apgrozījuma, kura ir zaudējusi gandrīz 15 procentpunktus tirgus daļas un kura nespēj izmantot to, ka tirgus ir audzis par 33 %, nav stabila. |
| --- | --- |

(319)

Komisija nepiekrīt un norāda, ka ražošanas nozare, kuras rentabilitāte joprojām ir zemāka par 1 % no apgrozījuma, kura ir zaudējusi gandrīz 15 procentpunktus tirgus daļas un kura nespēj izmantot to, ka tirgus ir audzis par 33 %, nav stabila.

| (320) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 341.–346. apsvērumā. |
| --- | --- |

(320)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 341.–346. apsvērumā.

4.5.   Ekonomiskie rādītāji pēc izmeklēšanas laikposma

Ekonomiskie rādītāji pēc izmeklēšanas laikposma

| (321) | Lai rūpīgāk izvērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli ar nolūku izdarīt konstatējumus par kaitējuma draudiem, Komisija nosūtīja papildu jautājumus un saņēma atbildes no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem par datiem, kas attiecas uz laikposmu no 2018. gada oktobra līdz 2019. gada jūnijam (“laikposms pēc IL”). Dati par laikposmu pēc IL, piemēram, mikroekonomiskie rādītāji, ir norādīti turpmāk kā triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējais svērtais rādītājs. |
| --- | --- |

(321)

Lai rūpīgāk izvērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli ar nolūku izdarīt konstatējumus par kaitējuma draudiem, Komisija nosūtīja papildu jautājumus un saņēma atbildes no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem par datiem, kas attiecas uz laikposmu no 2018. gada oktobra līdz 2019. gada jūnijam (“laikposms pēc IL”). Dati par laikposmu pēc IL, piemēram, mikroekonomiskie rādītāji, ir norādīti turpmāk kā triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējais svērtais rādītājs.

| (322) | Attiecībā uz laikposmu pēc IL dažus makroekonomiskos rādītājus, piemēram, jaudu, jaudas izmantojumu, ražošanas un pārdošanas apjomu, izmeklēšanai atvēlētā ierobežotā laika dēļ bija iespējams analizēt tikai attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Tāpēc skaitļi par izmeklēšanas laikposmu nav tieši salīdzināmi ar skaitļiem, kas attiecas uz laikposmu pēc IL. Tāpat arī Komisija salīdzina izmeklēšanas laikposma 12 mēnešus ar deviņu mēnešu laikposmu pēc IL, taču šajā izmeklēšanas posmā dati par 12 mēnešu laikposms pēc IL vēl nav pieejami. |
| --- | --- |

(322)

Attiecībā uz laikposmu pēc IL dažus makroekonomiskos rādītājus, piemēram, jaudu, jaudas izmantojumu, ražošanas un pārdošanas apjomu, izmeklēšanai atvēlētā ierobežotā laika dēļ bija iespējams analizēt tikai attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Tāpēc skaitļi par izmeklēšanas laikposmu nav tieši salīdzināmi ar skaitļiem, kas attiecas uz laikposmu pēc IL. Tāpat arī Komisija salīdzina izmeklēšanas laikposma 12 mēnešus ar deviņu mēnešu laikposmu pēc IL, taču šajā izmeklēšanas posmā dati par 12 mēnešu laikposms pēc IL vēl nav pieejami.

| (323) | Tomēr šie skaitļi ļauj analizēt izlasē iekļauto Savienības ražotāju stāvokļa dinamiku pēc izmeklēšanas laikposma, un skaitļi tiek savstarpēji indeksēti par katru gadu. |
| --- | --- |

(323)

Tomēr šie skaitļi ļauj analizēt izlasē iekļauto Savienības ražotāju stāvokļa dinamiku pēc izmeklēšanas laikposma, un skaitļi tiek savstarpēji indeksēti par katru gadu.

| (324) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar vēlreiz pieprasīja, lai Komisija savāc datus par 12 mēnešu laikposmu pēc IL (no 2018. gada oktobra līdz 2019. gada septembrim), un arī prasīja, lai Komisija savāc datus no visiem Savienības ražotājiem. Tomēr pieejamajā laikā šīs papildu informācijas vākšana nebija iespējama. Attiecīgi prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(324)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar vēlreiz pieprasīja, lai Komisija savāc datus par 12 mēnešu laikposmu pēc IL (no 2018. gada oktobra līdz 2019. gada septembrim), un arī prasīja, lai Komisija savāc datus no visiem Savienības ražotājiem. Tomēr pieejamajā laikā šīs papildu informācijas vākšana nebija iespējama. Attiecīgi prasība tika noraidīta.

Wilmar

| (325) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas un pārdošanas apjoma un vienības pārdošanas izmaksu dinamika bija šāda:

  2. tabula


  Savienības ražošanas nozare izmeklēšanas laikposmā un pēc tā | Izmeklēšanas laikposms | 2018. gada oktobris–2019. gada jūnijs |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopējais ražošanas apjoms (t) | 2 510 356 | 1 824 599 |
| Indekss (gada) (39) | 100 | 97 |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) | 2 524 646 | 1 871 962 |
| Indekss (gada) | 100 | 99 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 791 | 760 |
| Indekss | 100 | 96 |
| Vienības vidējā pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t) | 794 | 790 |
| Indekss | 100 | 100 |
| Jaudas izmantojuma rādītājs | 82 % | 80 % |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(325)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas un pārdošanas apjoma un vienības pārdošanas izmaksu dinamika bija šāda:

2. tabula

2. tabula

Savienības ražošanas nozare izmeklēšanas laikposmā un pēc tā

Savienības ražošanas nozare izmeklēšanas laikposmā un pēc tā

Izmeklēšanas laikposms

2018. gada oktobris–2019. gada jūnijs

Kopējais ražošanas apjoms (t)

2 510 356

1 824 599

Indekss (gada) (39)

Indekss (gada) (39

100

100

97

97

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

2 524 646

1 871 962

Indekss (gada)

Indekss (gada)

100

100

99

99

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

791

760

Indekss

Indekss

100

100

96

96

Vienības vidējā pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t)

794

790

Indekss

Indekss

100

100

100

100

Jaudas izmantojuma rādītājs

82 %

80 %

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

Avots:

| (326) | Ražošanas apjoms laikposmā pēc IL bija nedaudz mazāks kā izmeklēšanas laikposmā, savukārt pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās samērā nemainīgs. |
| --- | --- |

(326)

Ražošanas apjoms laikposmā pēc IL bija nedaudz mazāks kā izmeklēšanas laikposmā, savukārt pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās samērā nemainīgs.

| (327) | Izlasē iekļauto uzņēmumu vienības ražošanas izmaksas laikposmā pēc IL nedaudz samazinājās, savukārt vienības pārdošanas cena saglabājās stabila. |
| --- | --- |

(327)

Izlasē iekļauto uzņēmumu vienības ražošanas izmaksas laikposmā pēc IL nedaudz samazinājās, savukārt vienības pārdošanas cena saglabājās stabila.

| (328) | Izlasē iekļauto uzņēmumu peļņa tika aprēķināta, izmantojot datus no anketas par laikposmu pēc IL, iegūstot izlasē iekļauto uzņēmumu vidējo peļņu, kas ir 3,8 % par deviņu mēnešu laikposmu pēc IL. Izlasē iekļautie uzņēmumi iesniedza mēneša izmaksu un cenu datus, ko Komisija tad apkopoja, aprēķinot ceturkšņa vidējo vērtību, kas norādīta 3. tabulā. |
| --- | --- |

(328)

Izlasē iekļauto uzņēmumu peļņa tika aprēķināta, izmantojot datus no anketas par laikposmu pēc IL, iegūstot izlasē iekļauto uzņēmumu vidējo peļņu, kas ir 3,8 % par deviņu mēnešu laikposmu pēc IL. Izlasē iekļautie uzņēmumi iesniedza mēneša izmaksu un cenu datus, ko Komisija tad apkopoja, aprēķinot ceturkšņa vidējo vērtību, kas norādīta 3. tabulā.

| (329) | Tomēr, ja šo peļņu analizē pa ceturkšņiem, kļūst redzama cita tendence.

  3. tabula


  Peļņa laikposmā pēc IL | 2018. g. 4. cet. | 2019. g. 1. cet. | 2019. g. 2. cet. | Kopā laikposmā pēc IL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izlasē iekļauto Savienības ražotāju peļņa | 10,8 % | 0,1 % | –5,0 % | 3,8 % |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(329)

Tomēr, ja šo peļņu analizē pa ceturkšņiem, kļūst redzama cita tendence.

3. tabula

3. tabula

Peļņa laikposmā pēc IL

Peļņa laikposmā pēc IL

2018. g. 4. cet.

2019. g. 1. cet.

2019. g. 2. cet.

Kopā laikposmā pēc IL

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju peļņa

10,8 %

0,1 %

–5,0 %

3,8 %

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

Avots:

| (330) | Tāpēc 2. un 3. tabulā ir redzams, ka laikposmā pēc IL Komisija ir novērojusi samērā nelielas izmaiņas salīdzinājumā ar izmeklēšanas laikposmu, izņemot attiecībā uz izlasē iekļauto ražotāju peļņas līmeni, kas palielinājās no 0,8 % izmeklēšanas laikposmā līdz 3,8 % laikposmā pēc IL. Peļņas palielināšanos laikposmā pēc IL veicināja 2018. gada 4. ceturksnis. |
| --- | --- |

(330)

Tāpēc 2. un 3. tabulā ir redzams, ka laikposmā pēc IL Komisija ir novērojusi samērā nelielas izmaiņas salīdzinājumā ar izmeklēšanas laikposmu, izņemot attiecībā uz izlasē iekļauto ražotāju peļņas līmeni, kas palielinājās no 0,8 % izmeklēšanas laikposmā līdz 3,8 % laikposmā pēc IL. Peļņas palielināšanos laikposmā pēc IL veicināja 2018. gada 4. ceturksnis.

| (331) | Peļņas palielināšanās 2018./2019. gada ziemā bija ārkārtēja. To reģistrēja viens izlasē iekļautais uzņēmums, kas spēja izmantot priekšrocības, kuras sniedz neskaidrā situācija transporta jomā tā reģionā. Šīs situācijas izraisītais īslaicīgais piedāvājuma deficīts ļāva uzņēmumam paaugstināt savas cenas un attiecīgi palielināt arī peļņu šajā laikposmā, kas ietekmēja 2018. gada 4. ceturksni un daļēji 2019. gada 1. ceturksni (40). |
| --- | --- |

(331)

Peļņas palielināšanās 2018./2019. gada ziemā bija ārkārtēja. To reģistrēja viens izlasē iekļautais uzņēmums, kas spēja izmantot priekšrocības, kuras sniedz neskaidrā situācija transporta jomā tā reģionā. Šīs situācijas izraisītais īslaicīgais piedāvājuma deficīts ļāva uzņēmumam paaugstināt savas cenas un attiecīgi palielināt arī peļņu šajā laikposmā, kas ietekmēja 2018. gada 4. ceturksni un daļēji 2019. gada 1. ceturksni (40).

40

| (332) | Tomēr visos ceturkšņos laikposmā pēc IL pārējo izlasē iekļauto uzņēmumu peļņa palika ievērojami mazāka nekā mērķa peļņa.2019. gada 2. ceturksnī, kad neskaidrā situācija transporta jomā bija atrisinājusies, izlasē iekļauto Savienības ražotāju peļņa samazinājās līdz zaudējumiem 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(332)

Tomēr visos ceturkšņos laikposmā pēc IL pārējo izlasē iekļauto uzņēmumu peļņa palika ievērojami mazāka nekā mērķa peļņa.2019. gada 2. ceturksnī, kad neskaidrā situācija transporta jomā bija atrisinājusies, izlasē iekļauto Savienības ražotāju peļņa samazinājās līdz zaudējumiem 5 % apmērā.

| (333) | IV apgalvo, ka negatīvo rentabilitāti 2019. gada 2. ceturksnī izraisīja ārkārtēji notikumi uzņēmumā Saipol. Šim Savienības ražotājam patiešām bija ārkārtējas problēmas laikposmā pēc IL, taču tās ietekmēja 2019. gada 1. ceturksni, nevis 2019. gada 2. ceturksni. Tāpēc tiek uzskatīts, ka rentabilitātes kritumu ir izraisījis ievērojamais Savienības tirgū ienākošā subsidētā importa apjoms par ļoti zemām cenām. |
| --- | --- |

(333)

IV apgalvo, ka negatīvo rentabilitāti 2019. gada 2. ceturksnī izraisīja ārkārtēji notikumi uzņēmumā Saipol. Šim Savienības ražotājam patiešām bija ārkārtējas problēmas laikposmā pēc IL, taču tās ietekmēja 2019. gada 1. ceturksni, nevis 2019. gada 2. ceturksni. Tāpēc tiek uzskatīts, ka rentabilitātes kritumu ir izraisījis ievērojamais Savienības tirgū ienākošā subsidētā importa apjoms par ļoti zemām cenām.

Saipol

| (334) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar norādīja, ka nekonfidenciālie kopsavilkumi par anketām, kas attiecās uz laikposmu pēc IL, tam šķiet nepietiekami, lai ieinteresētās personas varētu atbildēt uz Komisijas secinājumiem. |
| --- | --- |

(334)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar norādīja, ka nekonfidenciālie kopsavilkumi par anketām, kas attiecās uz laikposmu pēc IL, tam šķiet nepietiekami, lai ieinteresētās personas varētu atbildēt uz Komisijas secinājumiem.

Wilmar

| (335) | Tomēr visām atbildēm uz anketas jautājumiem bija pievienotas jēgpilnas atklātās versijas. Ja uzņēmumu līmenī nebija iespējams izveidot datu kopsavilkumu, Komisija tos apkopoja un publicēja kopā ar galīgo izpausto informāciju, un tie ir norādīti 2. un 3. tabulā. |
| --- | --- |

(335)

Tomēr visām atbildēm uz anketas jautājumiem bija pievienotas jēgpilnas atklātās versijas. Ja uzņēmumu līmenī nebija iespējams izveidot datu kopsavilkumu, Komisija tos apkopoja un publicēja kopā ar galīgo izpausto informāciju, un tie ir norādīti 2. un 3. tabulā.

| (336) | Lai palielinātu pārredzamību, Komisija identificēja attiecīgo nekonfidenciālo informāciju, norādot, ka zemā Reinas ūdens līmeņa dēļ 2018./2019. gada ziemā RME cenas bija sasniegušas visu laiku augstāko līmeni, un pievienoja šo informāciju atklātajai lietas dokumentācijai. |
| --- | --- |

(336)

Lai palielinātu pārredzamību, Komisija identificēja attiecīgo nekonfidenciālo informāciju, norādot, ka zemā Reinas ūdens līmeņa dēļ 2018./2019. gada ziemā RME cenas bija sasniegušas visu laiku augstāko līmeni, un pievienoja šo informāciju atklātajai lietas dokumentācijai.

| (337) | IV atbildēja uz šo informāciju, apgalvodama, ka ārkārtējās peļņas iemesls 2018./2019. gada ziemā bijis arī tas, ka RME fizikālo īpašību dēļ ziemā Savienībā palielinās pieprasījums pēc RME un laikposmā pēc IL Savienības ražošanas nozarē samazinājušās ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(337)

IV atbildēja uz šo informāciju, apgalvodama, ka ārkārtējās peļņas iemesls 2018./2019. gada ziemā bijis arī tas, ka RME fizikālo īpašību dēļ ziemā Savienībā palielinās pieprasījums pēc RME un laikposmā pēc IL Savienības ražošanas nozarē samazinājušās ražošanas izmaksas.

| (338) | Tā apgalvo arī, ka laikposmā pēc IL vienības pārdošanas cena saglabājās stabila un pat pazeminājās un tas liecina, ka cenas palielinājums nebija ārkārtējs. |
| --- | --- |

(338)

Tā apgalvo arī, ka laikposmā pēc IL vienības pārdošanas cena saglabājās stabila un pat pazeminājās un tas liecina, ka cenas palielinājums nebija ārkārtējs.

| (339) | Turklāt IV apgalvo, ka ES ražošanas nozares rentabilitātes rādītājus par 2019. gada 2. ceturksni būtu varējušas ietekmēt izejvielu piegādes problēmas 2018./2019. gada ziemā. |
| --- | --- |

(339)

Turklāt IV apgalvo, ka ES ražošanas nozares rentabilitātes rādītājus par 2019. gada 2. ceturksni būtu varējušas ietekmēt izejvielu piegādes problēmas 2018./2019. gada ziemā.

| (340) | IV apgalvojumi tiek noraidīti, jo tie ir balstīti uz pieņēmumu un nav saistīti ar rakstu, ko Komisija bija iekļāvusi atklātajā lietas dokumentācijā, lai palīdzētu attiecīgajām personām saistībā ar īpašo situāciju 2018./2019. gada ziemā. |
| --- | --- |

(340)

IV apgalvojumi tiek noraidīti, jo tie ir balstīti uz pieņēmumu un nav saistīti ar rakstu, ko Komisija bija iekļāvusi atklātajā lietas dokumentācijā, lai palīdzētu attiecīgajām personām saistībā ar īpašo situāciju 2018./2019. gada ziemā.

| (341) | Tāpēc Komisija secināja, ka laikposmā pēc IL Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis turpināja pasliktināties. |
| --- | --- |

(341)

Tāpēc Komisija secināja, ka laikposmā pēc IL Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis turpināja pasliktināties.

5.   KAITĒJUMA DRAUDI

KAITĒJUMA DRAUDI

5.1.   Attiecīgo subsīdiju veids

Attiecīgo subsīdiju veids

| (342) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas ražotājs eksportētājs Wilmar iesniedza piezīmes, kurās tas ir norādījis, ka Komisija nav konstatējusi saikni starp konstatētajām subsīdijām un cenu samazinājumu un cenu nospiešanu. |
| --- | --- |

(342)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas ražotājs eksportētājs Wilmar iesniedza piezīmes, kurās tas ir norādījis, ka Komisija nav konstatējusi saikni starp konstatētajām subsīdijām un cenu samazinājumu un cenu nospiešanu.

Wilmar

| (343) | Komisija tam nepiekrīt. Pastāv skaidra saikne starp NPE pieejamību par zemām cenām un izmeklēšanas laikposmā konstatēto cenu samazinājumu, jo Savienības ražošanas nozares dalībnieki, kuriem NPE jāpērk pasaules tirgū, maksā daudz vairāk par izejvielām un tāpēc nevar pielāgoties subsidētās Indonēzijas biodīzeļdegvielas cenām. Turpinot šo programmu kopā ar abām pārējām subsīdiju programmām, kas konstatētas šajā izmeklēšanā, Indonēzijas biodīzeļdegvielas eksportu var saglabāt tādā cenu līmenī, kas ietekmē Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(343)

Komisija tam nepiekrīt. Pastāv skaidra saikne starp NPE pieejamību par zemām cenām un izmeklēšanas laikposmā konstatēto cenu samazinājumu, jo Savienības ražošanas nozares dalībnieki, kuriem NPE jāpērk pasaules tirgū, maksā daudz vairāk par izejvielām un tāpēc nevar pielāgoties subsidētās Indonēzijas biodīzeļdegvielas cenām. Turpinot šo programmu kopā ar abām pārējām subsīdiju programmām, kas konstatētas šajā izmeklēšanā, Indonēzijas biodīzeļdegvielas eksportu var saglabāt tādā cenu līmenī, kas ietekmē Savienības ražošanas nozarei.

| (344) | Wilmar ir iesniedzis piezīmes par pagaidu regulas 350. apsvērumu, atkārtoti norādot, ka pastāv dabisks ierobežojums PME importam Savienībā, tāpēc Komisija nevar teikt, ka imports palielinātos. |
| --- | --- |

(344)

Wilmar ir iesniedzis piezīmes par pagaidu regulas 350. apsvērumu, atkārtoti norādot, ka pastāv dabisks ierobežojums PME importam Savienībā, tāpēc Komisija nevar teikt, ka imports palielinātos.

Wilmar

| (345) | Tā kā Wilmar nepaskaidroja, kas ir minētais “dabiskais ierobežojums”, šo apgalvojumu nevar pārbaudīt, tāpēc tas tiek noraidīts. Komisija uzskata, ka nav šķēršļu (izņemot tirgus pieprasījumu, kas atbilst taisnīgas konkurences noteikumiem) biodīzeļdegvielas importam ES no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(345)

Tā kā Wilmar nepaskaidroja, kas ir minētais “dabiskais ierobežojums”, šo apgalvojumu nevar pārbaudīt, tāpēc tas tiek noraidīts. Komisija uzskata, ka nav šķēršļu (izņemot tirgus pieprasījumu, kas atbilst taisnīgas konkurences noteikumiem) biodīzeļdegvielas importam ES no Indonēzijas.

Wilmar

| (346) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar vēlreiz atkārtoja savu pagaidu posmā apalvoto, ka ir saistība starp konstatētajām subsīdijām un kaitējuma draudiem. Tomēr jauni argumenti nav iesniegti, tāpēc apgalvojumi vēlreiz tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(346)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar vēlreiz atkārtoja savu pagaidu posmā apalvoto, ka ir saistība starp konstatētajām subsīdijām un kaitējuma draudiem. Tomēr jauni argumenti nav iesniegti, tāpēc apgalvojumi vēlreiz tiek noraidīti.

Wilmar

| (347) | Wilmar norāda arī, ka Masol, kas ir lielākais PME ražotājs Savienībā, ir saistīts ar Indonēzijas biodīzeļdegvielas ražotāju Musim Mas grupu, un vaicā, par kādu cenu Masol var iepirkt palmu eļļu no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(347)

Wilmar norāda arī, ka Masol, kas ir lielākais PME ražotājs Savienībā, ir saistīts ar Indonēzijas biodīzeļdegvielas ražotāju Musim Mas grupu, un vaicā, par kādu cenu Masol var iepirkt palmu eļļu no Indonēzijas.

Wilmar

Masol

Musim Mas

Masol

| (348) | Komisija nekomentēja konfidenciālu darījumdarbību, ko Savienībā vai citviet veic atsevišķi uzņēmumi. Tomēr Komisija ir konstatējusi, ka Masol iepērk palmu eļļu taisnīgas konkurences apstākļos. Tāpēc Musim Mas grupas un Masol savstarpējā saistība neietekmē kaitējuma analīzi. |
| --- | --- |

(348)

Komisija nekomentēja konfidenciālu darījumdarbību, ko Savienībā vai citviet veic atsevišķi uzņēmumi. Tomēr Komisija ir konstatējusi, ka Masol iepērk palmu eļļu taisnīgas konkurences apstākļos. Tāpēc Musim Mas grupas un Masol savstarpējā saistība neietekmē kaitējuma analīzi.

Masol

Musim Mas

Masol

| (349) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV vēlreiz apgalvoja, ka OPPF nav subsīdiju programma un ka eksporta nodeva par NPE bija samazināta līdz nullei. |
| --- | --- |

(349)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV vēlreiz apgalvoja, ka OPPF nav subsīdiju programma un ka eksporta nodeva par NPE bija samazināta līdz nullei.

OPPF

| (350) | Komisija norāda uz konstatējumiem iepriekš 3. iedaļā par subsidēšanu, kuri acīmredzami liecina par pretējo. |
| --- | --- |

(350)

Komisija norāda uz konstatējumiem iepriekš 3. iedaļā par subsidēšanu, kuri acīmredzami liecina par pretējo.

| (351) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 349. un 350. apsvērumā. |
| --- | --- |

(351)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 349. un 350. apsvērumā.

5.2.   Ievērojams subsidētā importa pieaugums

Ievērojams subsidētā importa pieaugums

| (352) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas IV norādīja, ka Komisijai būtu jāņem vērā biodīzeļdegvielas importa no Indonēzijas dinamika laikposmā pēc IL. |
| --- | --- |

(352)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas IV norādīja, ka Komisijai būtu jāņem vērā biodīzeļdegvielas importa no Indonēzijas dinamika laikposmā pēc IL.

| (353) | Komisija analizēja importu no Indonēzijas par laikposmu no izmeklēšanas laikposma beigām līdz 2019. gada jūnija beigām (tātad no 2018. gada 4. ceturkšņa līdz 2019. gada 2. ceturksnim).

  4. tabula


  Imports no Indonēzijas IL laikā un pēc tā | IL | 2018. g. 4. cet. | 2019. g. 1. cet. | 2019. g. 2. cet. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais biodīzeļdegvielas imports (tonnās) no Indonēzijas | 516 068 | 139 091 | 234 677 | 207 310 |
| Avots: Surveillance II. |

(353)

Komisija analizēja importu no Indonēzijas par laikposmu no izmeklēšanas laikposma beigām līdz 2019. gada jūnija beigām (tātad no 2018. gada 4. ceturkšņa līdz 2019. gada 2. ceturksnim).

4. tabula

4. tabula

Imports no Indonēzijas IL laikā un pēc tā

Imports no Indonēzijas IL laikā un pēc tā

IL

2018. g. 4. cet.

2019. g. 1. cet.

2019. g. 2. cet.

Kopējais biodīzeļdegvielas imports (tonnās) no Indonēzijas

516 068

139 091

234 677

207 310

Avots: Surveillance II.

| (354) | Komisija norāda, ka, lai gan izmeklēšanas laikposms aptver četrus ceturkšņus no 2017. gada 4. ceturkšņa līdz 2018. gada 3. ceturksnim, ievērojams importa apjoms bija tikai pēdējos divos ceturkšņos. Uzskatāmībai visi četri izmeklēšanas laikposma ceturkšņi ir uzrādīti šeit:

  5. tabula


  Imports no Indonēzijas izmeklēšana laikposmā | 2017. g. 4. cet. | 2018. g. 1. cet. | 2018. g. 2. cet. | 2018. g. 3. cet. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais biodīzeļdegvielas imports (tonnās) no Indonēzijas | 0 | 25 275 | 227 114 | 263 678 |
| Avots: Surveillance II. |

(354)

Komisija norāda, ka, lai gan izmeklēšanas laikposms aptver četrus ceturkšņus no 2017. gada 4. ceturkšņa līdz 2018. gada 3. ceturksnim, ievērojams importa apjoms bija tikai pēdējos divos ceturkšņos. Uzskatāmībai visi četri izmeklēšanas laikposma ceturkšņi ir uzrādīti šeit:

5. tabula

5. tabula

Imports no Indonēzijas izmeklēšana laikposmā

Imports no Indonēzijas izmeklēšana laikposmā

2017. g. 4. cet.

2018. g. 1. cet.

2018. g. 2. cet.

2018. g. 3. cet.

Kopējais biodīzeļdegvielas imports (tonnās) no Indonēzijas

0

25 275

227 114

263 678

Avots: Surveillance II.

| (355) | Dati liecina, ka pēc izmeklēšanas laikposma beigām imports no Indonēzijas turpinājās ievērojamos apjomos. Tomēr maksimumu 2018. gadā, kad 3. ceturksnī apjoms sasniedza 263 678 t, nevar salīdzināt ar 2019. gada 3. ceturksni, jo importu šajā ceturksnī ietekmē pagaidu maksājumu noteikšana. Turklāt pirmie trīs ceturkšņi pēc izmeklēšanas laikposma nav tieši salīdzināmi ar izmeklēšanas laikposma pēdējiem trijiem ceturkšņiem, ņemot vērā sezonālās atšķirības, tāpēc dati par laikposmu pēc IL nesniedz pārliecību par to, vai nākotnē būtu gaidāms būtisks importa palielinājums. |
| --- | --- |

(355)

Dati liecina, ka pēc izmeklēšanas laikposma beigām imports no Indonēzijas turpinājās ievērojamos apjomos. Tomēr maksimumu 2018. gadā, kad 3. ceturksnī apjoms sasniedza 263 678 t, nevar salīdzināt ar 2019. gada 3. ceturksni, jo importu šajā ceturksnī ietekmē pagaidu maksājumu noteikšana. Turklāt pirmie trīs ceturkšņi pēc izmeklēšanas laikposma nav tieši salīdzināmi ar izmeklēšanas laikposma pēdējiem trijiem ceturkšņiem, ņemot vērā sezonālās atšķirības, tāpēc dati par laikposmu pēc IL nesniedz pārliecību par to, vai nākotnē būtu gaidāms būtisks importa palielinājums.

| (356) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV norādīja, ka, ja salīdzina 2019. gada 2. ceturksni ar 2018. gada 2. ceturksni, imports no Indonēzijas ir samazinājies par 9 %, un tas būtu jāuzskata par pierādījumu, ka ievērojams importa palielinājums nav gaidāms. |
| --- | --- |

(356)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV norādīja, ka, ja salīdzina 2019. gada 2. ceturksni ar 2018. gada 2. ceturksni, imports no Indonēzijas ir samazinājies par 9 %, un tas būtu jāuzskata par pierādījumu, ka ievērojams importa palielinājums nav gaidāms.

| (357) | Komisija noraida šo apgalvojumu, jo 9 % starpība ir vienāda ar 20 000 t jeb vienu biodīzeļdegvielas sūtījumu. Tāpēc starpību starp abiem ceturkšņiem var skaidrot ar vienas kravas iztrūkumu vienā vai otrā ceturksnī. Turklāt pierādījumi par atsevišķu ceturksni nav pretrunā Komisijas konstatējumam, ka dati par to, vai nākotnē ir gaidāms ievērojams importa palielinājums, nav pārliecinoši. |
| --- | --- |

(357)

Komisija noraida šo apgalvojumu, jo 9 % starpība ir vienāda ar 20 000 t jeb vienu biodīzeļdegvielas sūtījumu. Tāpēc starpību starp abiem ceturkšņiem var skaidrot ar vienas kravas iztrūkumu vienā vai otrā ceturksnī. Turklāt pierādījumi par atsevišķu ceturksni nav pretrunā Komisijas konstatējumam, ka dati par to, vai nākotnē ir gaidāms ievērojams importa palielinājums, nav pārliecinoši.

| (358) | IV un ražotājs eksportētājs Wilmar arī prasīja, lai Komisija pievērš uzmanību vārdam “būtisks” norādē uz biodīzeļdegvielas importa daudzumu no Argentīnas, ņemot vērā, ka lielāko daļu importa palielinājuma kopumā veidoja imports no Argentīnas. Komisija pagaidu regulas 368.–370. apsvērumā jau ir minējusi importa no Argentīnas ietekmi, ko ne IV, ne Wilmar neapstrīd. Importa no Argentīnas ietekme ietilpst cēloņsakarības novērtējumā un nerada pamatu apšaubīt ievērojamo importa no Argentīnas palielinājumu. |
| --- | --- |

(358)

IV un ražotājs eksportētājs Wilmar arī prasīja, lai Komisija pievērš uzmanību vārdam “būtisks” norādē uz biodīzeļdegvielas importa daudzumu no Argentīnas, ņemot vērā, ka lielāko daļu importa palielinājuma kopumā veidoja imports no Argentīnas. Komisija pagaidu regulas 368.–370. apsvērumā jau ir minējusi importa no Argentīnas ietekmi, ko ne IV, ne Wilmar neapstrīd. Importa no Argentīnas ietekme ietilpst cēloņsakarības novērtējumā un nerada pamatu apšaubīt ievērojamo importa no Argentīnas palielinājumu.

Wilmar

Wilmar

| (359) | Ražotājs eksportētājs Wilmar prasīja, lai Komisija ņem vērā vārdu “būtisks” norādē uz importu no Indonēzijas pirms attiecīgā laikposma. Komisija praksē nemēdz paplašināt savu analīzi, aptverot laiku ārpus attiecīgā laikposma, un šis arguments tiek noraidīts. Katrā ziņā, kā norādīts iepriekš, šķiet, ka importa apjoms no Indonēzijas bija līdzīgs importa apjomam, kāds bija vērojams jau 2013. gada antidempinga izmeklēšanas kontekstā. |
| --- | --- |

(359)

Ražotājs eksportētājs Wilmar prasīja, lai Komisija ņem vērā vārdu “būtisks” norādē uz importu no Indonēzijas pirms attiecīgā laikposma. Komisija praksē nemēdz paplašināt savu analīzi, aptverot laiku ārpus attiecīgā laikposma, un šis arguments tiek noraidīts. Katrā ziņā, kā norādīts iepriekš, šķiet, ka importa apjoms no Indonēzijas bija līdzīgs importa apjomam, kāds bija vērojams jau 2013. gada antidempinga izmeklēšanas kontekstā.

Wilmar

| (360) | Minētajā izmeklēšanā gan Wilmar, gan IV norādīja uz AED II, kas nākotnē ierobežos augsta ILUC riska PME importu ES. Komisija norāda, ka minētā ierobežojuma ietekme sāksies 2023. gada beigās (41). Ņemot vērā, ka minētās direktīvas ietekmi nevar prognozēt un ka saskaņā ar direktīvu, ievērojot tajā izklāstītos nosacījumus, PME joprojām var importēt Eiropas Savienībā, arī šis arguments tiek noraidīts, jo neietekmē pašreizējo analīzi par kaitējuma draudiem, ko Indonēzijas imports rada Savienības ražošanas nozarei tuvākajā nākotnē. |
| --- | --- |

(360)

Minētajā izmeklēšanā gan Wilmar, gan IV norādīja uz AED II, kas nākotnē ierobežos augsta ILUC riska PME importu ES. Komisija norāda, ka minētā ierobežojuma ietekme sāksies 2023. gada beigās (41). Ņemot vērā, ka minētās direktīvas ietekmi nevar prognozēt un ka saskaņā ar direktīvu, ievērojot tajā izklāstītos nosacījumus, PME joprojām var importēt Eiropas Savienībā, arī šis arguments tiek noraidīts, jo neietekmē pašreizējo analīzi par kaitējuma draudiem, ko Indonēzijas imports rada Savienības ražošanas nozarei tuvākajā nākotnē.

Wilmar

ILUC

41

| (361) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoti izteica savas iepriekš izklāstītās piezīmes par Indonēzijas importa palielināšanās iespējamību un vēlreiz prasīja, lai Komisija paplašina attiecīgo laikposmu, aptverot arī laiku pirms 2013. gada. |
| --- | --- |

(361)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoti izteica savas iepriekš izklāstītās piezīmes par Indonēzijas importa palielināšanās iespējamību un vēlreiz prasīja, lai Komisija paplašina attiecīgo laikposmu, aptverot arī laiku pirms 2013. gada.

Wilmar

| (362) | Komisija noraida šīs piezīmes un jo īpaši prasību mākslīgi paplašināt attiecīgo laikposmu, lai ņemtu vērā laikposmus pirms antidempinga maksājumu noteikšanas, jo tas neatbilst Komisijas praksei. Tādējādi Komisija uzskata, ka šajā gadījumā ir atbilstoši tai savu izmeklēšanu vērst uz attiecīgo laikposmu un norisēm laikposmā pēc IL. |
| --- | --- |

(362)

Komisija noraida šīs piezīmes un jo īpaši prasību mākslīgi paplašināt attiecīgo laikposmu, lai ņemtu vērā laikposmus pirms antidempinga maksājumu noteikšanas, jo tas neatbilst Komisijas praksei. Tādējādi Komisija uzskata, ka šajā gadījumā ir atbilstoši tai savu izmeklēšanu vērst uz attiecīgo laikposmu un norisēm laikposmā pēc IL.

| (363) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV norādīja, ka dažas valstis ierobežo piekļuvi uz palmu eļļas bāzes ražotu biodegvielu tirgum, un konkrēti minēja Norvēģiju un Franciju. |
| --- | --- |

(363)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV norādīja, ka dažas valstis ierobežo piekļuvi uz palmu eļļas bāzes ražotu biodegvielu tirgum, un konkrēti minēja Norvēģiju un Franciju.

| (364) | Komisija norāda, ka Norvēģija nav Eiropas Savienības dalībvalsts, tāpēc tās tiesību aktiem nav ietekmes uz ES biodīzeļdegvielas tirgu. Tomēr Komisija norāda, ka Norvēģijas valdība ir noteikusi tādus pašus ilgtspējas kritērijus (augsts ILUC risks), kādi ir spēkā ES (42). Komisija uzskata, ka nav saistības starp Norvēģijā spēkā esošajiem tiesību aktiem un eksportu uz Eiropas Savienību no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(364)

Komisija norāda, ka Norvēģija nav Eiropas Savienības dalībvalsts, tāpēc tās tiesību aktiem nav ietekmes uz ES biodīzeļdegvielas tirgu. Tomēr Komisija norāda, ka Norvēģijas valdība ir noteikusi tādus pašus ilgtspējas kritērijus (augsts ILUC risks), kādi ir spēkā ES (42). Komisija uzskata, ka nav saistības starp Norvēģijā spēkā esošajiem tiesību aktiem un eksportu uz Eiropas Savienību no Indonēzijas.

ILUC

42

| (365) | IV norāda arī konkrēti uz Francijā pieņemtu noteikumu, “saskaņā ar kuru palmu eļļas izmantošana biodegvielās būs aizliegta no 2019. gada 31. decembra” (43). |
| --- | --- |

(365)

IV norāda arī konkrēti uz Francijā pieņemtu noteikumu, “saskaņā ar kuru palmu eļļas izmantošana biodegvielās būs aizliegta no 2019. gada 31. decembra” (43).

43

| (366) | Šo tiesību aktu analīze liecina, ka Francijas valdība izbeigs nodokļu atbrīvojumu piemērošanu palmu eļļai no 2020. gada 1. janvāra, tāpēc Francijā palmu eļļa netiks uzskatīta par biodegvielu, ja vien tā nebūs iegūta no plantācijām ar zemu ILUC risku (44). |
| --- | --- |

(366)

Šo tiesību aktu analīze liecina, ka Francijas valdība izbeigs nodokļu atbrīvojumu piemērošanu palmu eļļai no 2020. gada 1. janvāra, tāpēc Francijā palmu eļļa netiks uzskatīta par biodegvielu, ja vien tā nebūs iegūta no plantācijām ar zemu ILUC risku (44).

ILUC

44

| (367) | Komisija norāda, ka minētais likums tiks piemērots tikai no 2020. gada. Tas ir laiks, kad sāksies laikposms, kurā saskaņā ar AED II no augsta ILUC riska izejvielām ražotas biodīzeļdegvielas, piemēram, PME, importam ES mērogā tiks noteikts maksimālais ierobežojums 2019. gada līmenī. |
| --- | --- |

(367)

Komisija norāda, ka minētais likums tiks piemērots tikai no 2020. gada. Tas ir laiks, kad sāksies laikposms, kurā saskaņā ar AED II no augsta ILUC riska izejvielām ražotas biodīzeļdegvielas, piemēram, PME, importam ES mērogā tiks noteikts maksimālais ierobežojums 2019. gada līmenī.

ILUC

| (368) | Komisija norāda arī – tā kā likums stāsies spēkā tikai 2020. gada 1. janvārī un tikai Francijā, tam nav ietekmes uz PME patēriņa apjomu Savienībā 2019. gadā, un, ņemot vērā, ka maksimālā robežvērtība 2020. gadam tiks noteikta 2019. gada līmenī, šim Francijas noteikumam nebūs ietekmes uz Savienībā importētā PME apjomu, kas ir ieskaitīts nākamo gadu piejaukuma normā. |
| --- | --- |

(368)

Komisija norāda arī – tā kā likums stāsies spēkā tikai 2020. gada 1. janvārī un tikai Francijā, tam nav ietekmes uz PME patēriņa apjomu Savienībā 2019. gadā, un, ņemot vērā, ka maksimālā robežvērtība 2020. gadam tiks noteikta 2019. gada līmenī, šim Francijas noteikumam nebūs ietekmes uz Savienībā importētā PME apjomu, kas ir ieskaitīts nākamo gadu piejaukuma normā.

| (369) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 351. un 352. apsvērumā. |
| --- | --- |

(369)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 351. un 352. apsvērumā.

5.3.   Pietiekama brīvi pieejama jaudas un trešo valstu absorbcijas spēja

Pietiekama brīvi pieejama jaudas un trešo valstu absorbcijas spēja

| (370) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas IV iesniedza piezīmes, norādot, ka Komisija nav uzrādījusi konkrētus datus, lai pierādītu Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) potenciālo spēju absorbēt papildu eksportu no Indonēzijas, par ko ir runa pagaidu regulas 355. un 356. apsvērumā. |
| --- | --- |

(370)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas IV iesniedza piezīmes, norādot, ka Komisija nav uzrādījusi konkrētus datus, lai pierādītu Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) potenciālo spēju absorbēt papildu eksportu no Indonēzijas, par ko ir runa pagaidu regulas 355. un 356. apsvērumā.

| (371) | Ņemot vērā ASV spēkā esošo pasākumu augsto līmeni, Komisija uzskata, ka nav iespējams, ka tuvākajā nākotnē ASV absorbētu eksportu no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(371)

Ņemot vērā ASV spēkā esošo pasākumu augsto līmeni, Komisija uzskata, ka nav iespējams, ka tuvākajā nākotnē ASV absorbētu eksportu no Indonēzijas.

| (372) | Komisija norāda arī, ka jaunākajā Džakartas US GAIN ziņojumā (45) ir analizēta Indonēzijas eksporta statistika un ir apliecināts, ka biodīzeļdegvielas eksports uz ASV ir izbeigts 2016. gada novembrī un nav atsākts. |
| --- | --- |

(372)

Komisija norāda arī, ka jaunākajā Džakartas US GAIN ziņojumā (45) ir analizēta Indonēzijas eksporta statistika un ir apliecināts, ka biodīzeļdegvielas eksports uz ASV ir izbeigts 2016. gada novembrī un nav atsākts.

US GAIN

45

| (373) | EBP savā atbildē uz tai nosūtītajiem jautājumiem par laikposmu pēc IL norāda, ka saskaņā ar jaunāko ASV GAIN Džakartas ziņojumu ir gaidāms, ka līdz 2021. gadam jauda Indonēzijā palielināsies no 11,5 miljardiem litru līdz 13 miljardiem litru. |
| --- | --- |

(373)

EBP savā atbildē uz tai nosūtītajiem jautājumiem par laikposmu pēc IL norāda, ka saskaņā ar jaunāko ASV GAIN Džakartas ziņojumu ir gaidāms, ka līdz 2021. gadam jauda Indonēzijā palielināsies no 11,5 miljardiem litru līdz 13 miljardiem litru.

GAIN

| (374) | IV ir norādījusi arī, ka Indonēzija pāriet no B20 normas uz B30 normu, tas ir, pāriet no 20 % biodīzeļdegvielas sajaukšanas ar minerālo dīzeļdegvielu uz 30 % biodīzeļdegvielas sajaukšanu, un ka tas palielinās pieprasījumu iekšzemes tirgū. To pašu norādījis arī ražotājs eksportētājs Wilmar. |
| --- | --- |

(374)

IV ir norādījusi arī, ka Indonēzija pāriet no B20 normas uz B30 normu, tas ir, pāriet no 20 % biodīzeļdegvielas sajaukšanas ar minerālo dīzeļdegvielu uz 30 % biodīzeļdegvielas sajaukšanu, un ka tas palielinās pieprasījumu iekšzemes tirgū. To pašu norādījis arī ražotājs eksportētājs Wilmar.

Wilmar

| (375) | IV savās piezīmēs par EBP iesniegto informāciju attiecībā uz datiem par laikposmu pēc IL norāda arī, ka B30 normas īstenošana absorbēs visu biodīzeļdegvielas ražošanas jaudu Indonēzijā. |
| --- | --- |

(375)

IV savās piezīmēs par EBP iesniegto informāciju attiecībā uz datiem par laikposmu pēc IL norāda arī, ka B30 normas īstenošana absorbēs visu biodīzeļdegvielas ražošanas jaudu Indonēzijā.

| (376) | Komisija ņēma vērā Indonēzijas valdības vērienīgo mērķi paaugstināt normu no B20 līdz B30, taču norāda arī uz EBP 2019. gada 29. aprīļa piezīmēm, kas apliecina, ka Indonēzijas uzņēmējiem B20 normas īstenošanā ir bijušas grūtības, kas saistītas ar izplatīšanu un uzglabāšanas un sajaukšanas infrastruktūras pieejamību, un ka normas paaugstināšanas mērķis ir samazināt minerālās dīzeļdegvielas importu, nevis samazināt biodīzeļdegvielas eksportu uz citiem tirgiem, piemēram, ES. |
| --- | --- |

(376)

Komisija ņēma vērā Indonēzijas valdības vērienīgo mērķi paaugstināt normu no B20 līdz B30, taču norāda arī uz EBP 2019. gada 29. aprīļa piezīmēm, kas apliecina, ka Indonēzijas uzņēmējiem B20 normas īstenošanā ir bijušas grūtības, kas saistītas ar izplatīšanu un uzglabāšanas un sajaukšanas infrastruktūras pieejamību, un ka normas paaugstināšanas mērķis ir samazināt minerālās dīzeļdegvielas importu, nevis samazināt biodīzeļdegvielas eksportu uz citiem tirgiem, piemēram, ES.

| (377) | Turklāt Komisija norāda uz EBP piezīmēm tās atbildēs uz jautājumu sarakstu B par laikposmu pēc IL, kuras iesniegtas 2019. gada 6. septembrī un kurās bija norādīts, ka, lai gan sajaukšanas punktu skaits tiek samazināts un to lielums tiek palielināts, ir gaidāms, ka B30 normas īstenošanai būs vajadzīgs laiks. Dažas nozares (piemēram, ieguves rūpniecība) pieprasa atlikt B30 normas īstenošanu, var būt nepieciešami tehniski transportlīdzekļu pielāgojumi, lai tos varētu darbināt ar B30 degvielu, un ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (PSO) nesaistītajā sektorā mašīnas, kam piemēro ASTM standartu, var zaudēt garantiju, ja tām izmanto B30 degvielu. |
| --- | --- |

(377)

Turklāt Komisija norāda uz EBP piezīmēm tās atbildēs uz jautājumu sarakstu B par laikposmu pēc IL, kuras iesniegtas 2019. gada 6. septembrī un kurās bija norādīts, ka, lai gan sajaukšanas punktu skaits tiek samazināts un to lielums tiek palielināts, ir gaidāms, ka B30 normas īstenošanai būs vajadzīgs laiks. Dažas nozares (piemēram, ieguves rūpniecība) pieprasa atlikt B30 normas īstenošanu, var būt nepieciešami tehniski transportlīdzekļu pielāgojumi, lai tos varētu darbināt ar B30 degvielu, un ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (PSO) nesaistītajā sektorā mašīnas, kam piemēro ASTM standartu, var zaudēt garantiju, ja tām izmanto B30 degvielu.

PSO

ASTM

| (378) | Tāpēc Komisija neuzskata, ka pāreja no B20 normas uz B30 normu tuvākajā nākotnē būtiski ierobežos no Indonēzijas uz ES eksportētās biodīzeļdegvielas apjomu, it īpaši ņemot vērā ļoti ievērojamo neizmantoto Indonēzijas biodīzeļdegvielas nozares jaudu, kas, kā lēsts ASV GAIN ziņojumā, 2019. gadā būs 30 %. |
| --- | --- |

(378)

Tāpēc Komisija neuzskata, ka pāreja no B20 normas uz B30 normu tuvākajā nākotnē būtiski ierobežos no Indonēzijas uz ES eksportētās biodīzeļdegvielas apjomu, it īpaši ņemot vērā ļoti ievērojamo neizmantoto Indonēzijas biodīzeļdegvielas nozares jaudu, kas, kā lēsts ASV GAIN ziņojumā, 2019. gadā būs 30 %.

GAIN

| (379) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV iesniedza piezīmes, norādot, ka Komisija nav pilnībā ņēmusi vērā tās argumentu, proti, ka B30 normas ieviešana ir IV pienākums, un 2019. gada novembrī pilnā apjomā sāksies izmēģinājumi. IV apgalvo arī, ka Komisija tikai atkārto EBP argumentus. |
| --- | --- |

(379)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV iesniedza piezīmes, norādot, ka Komisija nav pilnībā ņēmusi vērā tās argumentu, proti, ka B30 normas ieviešana ir IV pienākums, un 2019. gada novembrī pilnā apjomā sāksies izmēģinājumi. IV apgalvo arī, ka Komisija tikai atkārto EBP argumentus.

| (380) | Arī ražotājs eksportētājs Wilmar prasa, lai Komisija vēlreiz izvērtē B30 normas ietekmi uz Indonēzijas biodīzeļdegvielas nozares turpmāko neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(380)

Arī ražotājs eksportētājs Wilmar prasa, lai Komisija vēlreiz izvērtē B30 normas ietekmi uz Indonēzijas biodīzeļdegvielas nozares turpmāko neizmantoto jaudu.

Wilmar

| (381) | Komisija ņēma vērā šīs IV un Wilmar papildu piezīmes un ar pienācīgu rūpību izskatīja jautājumu par B30 normu. |
| --- | --- |

(381)

Komisija ņēma vērā šīs IV un Wilmar papildu piezīmes un ar pienācīgu rūpību izskatīja jautājumu par B30 normu.

Wilmar

| (382) | Tomēr jaunākais Džakartas US GAIN ziņojums apstiprina EBP šaubas par to, vai B30 normu var sasniegt tādā termiņā, kā to apgalvojusi IV. GAIN ziņojumā ir norādīts, ka B20 norma, kas bija obligāti jāsasniedz jau 2016. gadā, iespējams, pirmoreiz tiks sasniegta tikai 2019. gadā, tas ir, trīs gadus pēc noteiktā termiņa. |
| --- | --- |

(382)

Tomēr jaunākais Džakartas US GAIN ziņojums apstiprina EBP šaubas par to, vai B30 normu var sasniegt tādā termiņā, kā to apgalvojusi IV. GAIN ziņojumā ir norādīts, ka B20 norma, kas bija obligāti jāsasniedz jau 2016. gadā, iespējams, pirmoreiz tiks sasniegta tikai 2019. gadā, tas ir, trīs gadus pēc noteiktā termiņa.

US GAIN

GAIN

| (383) | Ņemot vērā, ka piejaukuma rādītāju vidējais palielinājums ir no 2,5 (46) līdz 3,2 (47) procentpunktiem gadā, palielinājums no 19,9 % līdz 30 % vienā gadā šķiet nesamērīgi augsts mērķis. |
| --- | --- |

(383)

Ņemot vērā, ka piejaukuma rādītāju vidējais palielinājums ir no 2,5 (46) līdz 3,2 (47) procentpunktiem gadā, palielinājums no 19,9 % līdz 30 % vienā gadā šķiet nesamērīgi augsts mērķis.

46

47

| (384) | Tāpēc Komisija secina, ka ir maz ticams, ka B30 norma tiks sasniegta tuvākajā nākotnē un būtiski ietekmēs neizmantoto jaudu Indonēzijā tuvākajā nākotnē. |
| --- | --- |

(384)

Tāpēc Komisija secina, ka ir maz ticams, ka B30 norma tiks sasniegta tuvākajā nākotnē un būtiski ietekmēs neizmantoto jaudu Indonēzijā tuvākajā nākotnē.

| (385) | Pagaidu regulas 357. apsvērumā Komisija uzskatīja, ka nav citu Indonēzijas ražotājiem pieejamu nozīmīgu tirgu, ņemot vērā importam uz ASV piemērojamo nodokļu pārmērīgi augsto līmeni. |
| --- | --- |

(385)

Pagaidu regulas 357. apsvērumā Komisija uzskatīja, ka nav citu Indonēzijas ražotājiem pieejamu nozīmīgu tirgu, ņemot vērā importam uz ASV piemērojamo nodokļu pārmērīgi augsto līmeni.

| (386) | Savā atbildē Wilmar norāda, ka pastāv eksports uz Ķīnu, un tas uzskata, ka Ķīnai ir spēja nākotnē absorbēt PME eksportu no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(386)

Savā atbildē Wilmar norāda, ka pastāv eksports uz Ķīnu, un tas uzskata, ka Ķīnai ir spēja nākotnē absorbēt PME eksportu no Indonēzijas.

Wilmar

| (387) | Komisija norāda, ka Ķīnā nav spēkā piejaukuma norma, tāpēc pārdošana nenotiek ilgtermiņā. EBP savās atbildēs uz anketas jautājumiem par laikposmu pēc IL ir norādījusi datus, kas apliecina, ka Ķīna importē PME, tikai izmantojot iespēju, kad PME ir lētāks nekā minerālā dīzeļdegviela. Piejaukuma normas dēļ to nevar uzskatīt par dzīvotspējīgu Indonēzijas eksporta ilgtermiņa alternatīvu pastāvīgi augošajam pieprasījumam pēc biodīzeļdegvielas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(387)

Komisija norāda, ka Ķīnā nav spēkā piejaukuma norma, tāpēc pārdošana nenotiek ilgtermiņā. EBP savās atbildēs uz anketas jautājumiem par laikposmu pēc IL ir norādījusi datus, kas apliecina, ka Ķīna importē PME, tikai izmantojot iespēju, kad PME ir lētāks nekā minerālā dīzeļdegviela. Piejaukuma normas dēļ to nevar uzskatīt par dzīvotspējīgu Indonēzijas eksporta ilgtermiņa alternatīvu pastāvīgi augošajam pieprasījumam pēc biodīzeļdegvielas Savienības tirgū.

| (388) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoja savus argumentus par PME un arī palmu eļļas eksportu no Indonēzijas uz Ķīnu, norādot, ka Ķīna ir “pārbaudīts un stabils eksporta tirgus Indonēzijas biodīzeļdegvielai”. |
| --- | --- |

(388)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoja savus argumentus par PME un arī palmu eļļas eksportu no Indonēzijas uz Ķīnu, norādot, ka Ķīna ir “pārbaudīts un stabils eksporta tirgus Indonēzijas biodīzeļdegvielai”.

Wilmar

pārbaudīts un stabils eksporta tirgus Indonēzijas biodīzeļdegvielai

| (389) | Tomēr Wilmar norāda, ka Ķīna importē palmu biodīzeļdegvielu “tās zemās cenas dēļ”. Komisija pagaidu posmā jau ir secinājusi, ka imports no Indonēzijas uz Ķīnu notiek tikai tad, ja PME ir lētāka nekā minerālā dīzeļdegviela, tāpēc eksports uz Ķīnu ir balstīts uz jau konstatēto subsidēšanu. |
| --- | --- |

(389)

Tomēr Wilmar norāda, ka Ķīna importē palmu biodīzeļdegvielu “tās zemās cenas dēļ”. Komisija pagaidu posmā jau ir secinājusi, ka imports no Indonēzijas uz Ķīnu notiek tikai tad, ja PME ir lētāka nekā minerālā dīzeļdegviela, tāpēc eksports uz Ķīnu ir balstīts uz jau konstatēto subsidēšanu.

Wilmar

| (390) | Ņemot vērā, ka Ķīnā nav spēkā normas biodīzeļdegvielas sajaukšanai ar minerālo dīzeļdegvielu, Komisijas rīcībā nav pierādījumu, kas apstiprinātu Wilmar apgalvojumu, ka Ķīna ir pārbaudīts un stabils eksporta tirgus Indonēzijas biodīzeļdegvielai. |
| --- | --- |

(390)

Ņemot vērā, ka Ķīnā nav spēkā normas biodīzeļdegvielas sajaukšanai ar minerālo dīzeļdegvielu, Komisijas rīcībā nav pierādījumu, kas apstiprinātu Wilmar apgalvojumu, ka Ķīna ir pārbaudīts un stabils eksporta tirgus Indonēzijas biodīzeļdegvielai.

Wilmar

| (391) | Laikposmā pēc IL uz Ķīnu tika eksportēti tikai aptuveni 27 % no Indonēzijas eksporta, bet uz Savienību – aptuveni 71 %. Tāpēc, neraugoties uz Indonēzijas biodīzeļdegvielas pārdošanu Ķīnai, kad ir attiecīga iespēja, Indonēzijas ražotājiem Savienība joprojām ir vissvarīgākais eksporta tirgus. |
| --- | --- |

(391)

Laikposmā pēc IL uz Ķīnu tika eksportēti tikai aptuveni 27 % no Indonēzijas eksporta, bet uz Savienību – aptuveni 71 %. Tāpēc, neraugoties uz Indonēzijas biodīzeļdegvielas pārdošanu Ķīnai, kad ir attiecīga iespēja, Indonēzijas ražotājiem Savienība joprojām ir vissvarīgākais eksporta tirgus.

| (392) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV arī norāda, ka Ķīna importē lielus palmu eļļas apjomus no Indonēzijas un ka ir paredzams palmu eļļas importa palielinājums, kas samazinās Indonēzijā pieejamo palmu eļļas apjomu, kuru var pārvērst biodīzeļdegvielā. |
| --- | --- |

(392)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV arī norāda, ka Ķīna importē lielus palmu eļļas apjomus no Indonēzijas un ka ir paredzams palmu eļļas importa palielinājums, kas samazinās Indonēzijā pieejamo palmu eļļas apjomu, kuru var pārvērst biodīzeļdegvielā.

| (393) | Komisija ir konstatējusi, ka IV tādējādi vēlas norādīt, ka palielinātais pieprasījums pēc palmu eļļas Ķīnā tiks apmierināts, novirzot esošo palmu eļļu no biodīzeļdegvielas ražošanas uz pārdošanu eksportam. Nav iesniegti pierādījumi, ka palmu eļļas eksports radīs palmu eļļas piegāžu deficītu Indonēzijas biodīzeļdegvielas ražotājiem. Komisija uzskata, ka Indonēzija uz palielināto pieprasījumu pēc palmu eļļas reaģētu, palielinot piedāvājumu, nevis novirzot esošās piegādes no rūpnieciskajām darbībām, piemēram, biodīzeļdegvielas ražošanas. |
| --- | --- |

(393)

Komisija ir konstatējusi, ka IV tādējādi vēlas norādīt, ka palielinātais pieprasījums pēc palmu eļļas Ķīnā tiks apmierināts, novirzot esošo palmu eļļu no biodīzeļdegvielas ražošanas uz pārdošanu eksportam. Nav iesniegti pierādījumi, ka palmu eļļas eksports radīs palmu eļļas piegāžu deficītu Indonēzijas biodīzeļdegvielas ražotājiem. Komisija uzskata, ka Indonēzija uz palielināto pieprasījumu pēc palmu eļļas reaģētu, palielinot piedāvājumu, nevis novirzot esošās piegādes no rūpnieciskajām darbībām, piemēram, biodīzeļdegvielas ražošanas.

| (394) | Komisija palmu eļļas eksportu uz Ķīnu analizēja arī, izmantojot Džakartas US GAIN ziņojumus par 2019. gadu. Eksports uz Ķīnu ir palielinājies, bet tas aizstāj eksportu uz Indiju, kur palmu eļļai ir augsta ievedmuita. |
| --- | --- |

(394)

Komisija palmu eļļas eksportu uz Ķīnu analizēja arī, izmantojot Džakartas US GAIN ziņojumus par 2019. gadu. Eksports uz Ķīnu ir palielinājies, bet tas aizstāj eksportu uz Indiju, kur palmu eļļai ir augsta ievedmuita.

US GAIN

| (395) | Tāpēc Komisija uzskata, ka nav pierādījumu par to, ka pieprasījums pēc biodīzeļdegvielas, ko eksportē no Indonēzijas uz Ķīnu, palielinātos ilgtermiņā, un nav arī pierādījumu, ka palielinātais pieprasījums pēc palmu eļļas Ķīnā izraisītu deficītu tās palmu eļļas piedāvājumā, kuru izmanto, lai ražotu biodīzeļdegvielu eksportētam uz Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

(395)

Tāpēc Komisija uzskata, ka nav pierādījumu par to, ka pieprasījums pēc biodīzeļdegvielas, ko eksportē no Indonēzijas uz Ķīnu, palielinātos ilgtermiņā, un nav arī pierādījumu, ka palielinātais pieprasījums pēc palmu eļļas Ķīnā izraisītu deficītu tās palmu eļļas piedāvājumā, kuru izmanto, lai ražotu biodīzeļdegvielu eksportētam uz Eiropas Savienību.

| (396) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 353. un 357. apsvērumā. |
| --- | --- |

(396)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 353. un 357. apsvērumā.

5.4.   Subsidētā importa cenas līmenis

Subsidētā importa cenas līmenis

| (397) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Wilmar norādīja, ka cenu samazinājuma konstatēšana nevar būt par pamatu, lai konstatētu kaitējuma draudus, jo cenu samazinājums atšķiras no cenu nospiešanas un cenu apspiešanas jeb erozijas. |
| --- | --- |

(397)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Wilmar norādīja, ka cenu samazinājuma konstatēšana nevar būt par pamatu, lai konstatētu kaitējuma draudus, jo cenu samazinājums atšķiras no cenu nospiešanas un cenu apspiešanas jeb erozijas.

Wilmar

| (398) | Komisija tam nepiekrīt. Konstatējumi par ievērojamu cenu samazinājumu izdarīti saistībā ar Savienības ražošanas nozares stāvokli, kas ir ārkārtīgi nestabils, lai gan novērotais cenu samazinājums vēl nav radījis tam būtisku kaitējumu. Ja šāds cenu samazinājums turpināsies, tas rada draudus, ka Savienības ražošanas nozarei tiks nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(398)

Komisija tam nepiekrīt. Konstatējumi par ievērojamu cenu samazinājumu izdarīti saistībā ar Savienības ražošanas nozares stāvokli, kas ir ārkārtīgi nestabils, lai gan novērotais cenu samazinājums vēl nav radījis tam būtisku kaitējumu. Ja šāds cenu samazinājums turpināsies, tas rada draudus, ka Savienības ražošanas nozarei tiks nodarīts būtisks kaitējums.

| (399) | Katrā ziņā Komisija cenu nospiešanu ir konstatējusi arī pagaidu regulas 328. apsvērumā, kur tā ir secinājusi, ka subsidētā Indonēzijas importa radītā cenu spiediena dēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no izmaksu samazināšanās izmeklēšanas laikposmā, jo tai šis izmaksu samazinājums bija pilnībā jāpārnes uz saviem pircējiem, lai nezaudētu vēl lielāku tirgus daļu. |
| --- | --- |

(399)

Katrā ziņā Komisija cenu nospiešanu ir konstatējusi arī pagaidu regulas 328. apsvērumā, kur tā ir secinājusi, ka subsidētā Indonēzijas importa radītā cenu spiediena dēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no izmaksu samazināšanās izmeklēšanas laikposmā, jo tai šis izmaksu samazinājums bija pilnībā jāpārnes uz saviem pircējiem, lai nezaudētu vēl lielāku tirgus daļu.

| (400) | Komisija šajā sakarībā norāda, ka 2018. gadā un 2019. gada pirmajā pusē biodīzeļdegviela no Indonēzijas uz Ķīnu tika eksportēta par tādu pašu cenu par tonnu kā uz ES. |
| --- | --- |

(400)

Komisija šajā sakarībā norāda, ka 2018. gadā un 2019. gada pirmajā pusē biodīzeļdegviela no Indonēzijas uz Ķīnu tika eksportēta par tādu pašu cenu par tonnu kā uz ES.

| (401) | Arī tas apliecina sarežģīto Savienības ražošanas nozares stāvokli un pašreizējos draudus, ko rada izmeklējamais imports. |
| --- | --- |

(401)

Arī tas apliecina sarežģīto Savienības ražošanas nozares stāvokli un pašreizējos draudus, ko rada izmeklējamais imports.

| (402) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoti norādīja, ka konstatējums par cenu samazinājumu nevar pamatot konstatējumu par kaitējuma draudiem. Komisija atbild, vēlreiz norādot, ka konstatētais cenu samazinājums Savienības ražošanas nozarei rada būtiska kaitējuma draudus. |
| --- | --- |

(402)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoti norādīja, ka konstatējums par cenu samazinājumu nevar pamatot konstatējumu par kaitējuma draudiem. Komisija atbild, vēlreiz norādot, ka konstatētais cenu samazinājums Savienības ražošanas nozarei rada būtiska kaitējuma draudus.

Wilmar

| (403) | Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu un apstiprināja savus pagaidu regulas 358. apsvērumā izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(403)

Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu un apstiprināja savus pagaidu regulas 358. apsvērumā izklāstītos secinājumus.

5.5.   Krājumu līmenis

Krājumu līmenis

| (404) | Tā kā piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 359. apsvērumā. |
| --- | --- |

(404)

Tā kā piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 359. apsvērumā.

5.6.   Secinājums

Secinājums

| (405) | Tādējādi Komisija secina, ka izmeklēšanas laikposmā imports no Indonēzijas ir radījis būtiska kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei, un Komisija apstiprina pagaidu regulas 360. apsvērumā izklāstītos secinājumus par būtiska kaitējuma draudiem. |
| --- | --- |

(405)

Tādējādi Komisija secina, ka izmeklēšanas laikposmā imports no Indonēzijas ir radījis būtiska kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei, un Komisija apstiprina pagaidu regulas 360. apsvērumā izklāstītos secinājumus par būtiska kaitējuma draudiem.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Subsidētā importa no Indonēzijas sekas

Subsidētā importa no Indonēzijas sekas

| (406) | Pagaidu regulā Komisija provizoriski secināja, ka subsidētais imports no Indonēzijas rada būtiska kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(406)

Pagaidu regulā Komisija provizoriski secināja, ka subsidētais imports no Indonēzijas rada būtiska kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei.

| (407) | Komisija secina, ka importa palielināšanās izmeklēšanas laikposmā un Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums un to nospiešana, ko radījis subsidētais imports, izraisīja Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšanu, neraugoties uz to, ka palielinājās ražošanas apjoms un jauda, un liedza Savienības ražošanas nozarei izmantot citādā ziņā labvēlīgos tirgus apstākļus. |
| --- | --- |

(407)

Komisija secina, ka importa palielināšanās izmeklēšanas laikposmā un Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums un to nospiešana, ko radījis subsidētais imports, izraisīja Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšanu, neraugoties uz to, ka palielinājās ražošanas apjoms un jauda, un liedza Savienības ražošanas nozarei izmantot citādā ziņā labvēlīgos tirgus apstākļus.

| (408) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV un Wilmar norādīja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un jauda attiecīgajā laikposmā palielinājās, tāpat kā palielinājās absolūtie pārdošanas apjomi. Tie norāda arī, ka, palielinoties importam no Indonēzijas, ir palielinājusies Savienības ražošanas nozares rentabilitāte. |
| --- | --- |

(408)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV un Wilmar norādīja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un jauda attiecīgajā laikposmā palielinājās, tāpat kā palielinājās absolūtie pārdošanas apjomi. Tie norāda arī, ka, palielinoties importam no Indonēzijas, ir palielinājusies Savienības ražošanas nozares rentabilitāte.

Wilmar

| (409) | Komisija nepiekrīt šiem apsvērumiem, jo īpaši par Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas visā attiecīgajā laikposmā saglabājās robežās no – 1 % līdz 1 %. Tāpēc rentabilitātes izmaiņas attiecīgajā laikposmā ir nebūtiskas. |
| --- | --- |

(409)

Komisija nepiekrīt šiem apsvērumiem, jo īpaši par Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas visā attiecīgajā laikposmā saglabājās robežās no – 1 % līdz 1 %. Tāpēc rentabilitātes izmaiņas attiecīgajā laikposmā ir nebūtiskas.

| (410) | Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu un jaudu, lai gan tie attiecīgajā laikposmā absolūtā izteiksmē palielinājās, Savienības ražošanas, importam no Indonēzijas pārņemot tirgus daļu no Savienības ražošanas nozares, nozare nespēja pilnībā izmantot patēriņa pieauguma sniegtās priekšrocības. |
| --- | --- |

(410)

Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu un jaudu, lai gan tie attiecīgajā laikposmā absolūtā izteiksmē palielinājās, Savienības ražošanas, importam no Indonēzijas pārņemot tirgus daļu no Savienības ražošanas nozares, nozare nespēja pilnībā izmantot patēriņa pieauguma sniegtās priekšrocības.

| (411) | Indonēzijas ražotājs eksportētājs Wilmar norāda, ka pagaidu regulas 346. apsvērumā Komisija bija provizoriski secinājusi, ka nav pilnīgas pārliecības par būtiska kaitējuma esību. Wilmar norāda arī, ka tas ir pretrunā pagaidu regulas 363. apsvērumam, kurā Komisija secinājusi, ka subsidētajam importam no Indonēzijas ir bijusi negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(411)

Indonēzijas ražotājs eksportētājs Wilmar norāda, ka pagaidu regulas 346. apsvērumā Komisija bija provizoriski secinājusi, ka nav pilnīgas pārliecības par būtiska kaitējuma esību. Wilmar norāda arī, ka tas ir pretrunā pagaidu regulas 363. apsvērumam, kurā Komisija secinājusi, ka subsidētajam importam no Indonēzijas ir bijusi negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari.

Wilmar

Wilmar

| (412) | Komisija savā kaitējuma datu analīzē nesaskata pretrunas starp būtiska kaitējuma neesību Savienības ražošanas nozarei un tajā pašā laikā acīmredzamu negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(412)

Komisija savā kaitējuma datu analīzē nesaskata pretrunas starp būtiska kaitējuma neesību Savienības ražošanas nozarei un tajā pašā laikā acīmredzamu negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

| (413) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoja tos pašus punktus, kas jau minēti 408. un 411. apsvērumā, un Komisija tos atkārtoti noraida. |
| --- | --- |

(413)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar atkārtoja tos pašus punktus, kas jau minēti 408. un 411. apsvērumā, un Komisija tos atkārtoti noraida.

Wilmar

| (414) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas arī IV iesniedza piezīmes par šo punktu. Tā vēlreiz norādīja, ka nesaskata cēloņsakarību starp importu no Indonēzijas un Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem. Komisija ņēma vērā šo atkārtoti pausto IV viedokli, tomēr joprojām uzskata, ka iepriekšējā analīze pierāda, ka tad, ja nebūtu pasākumu, imports no Indonēzijas radītu kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(414)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas arī IV iesniedza piezīmes par šo punktu. Tā vēlreiz norādīja, ka nesaskata cēloņsakarību starp importu no Indonēzijas un Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem. Komisija ņēma vērā šo atkārtoti pausto IV viedokli, tomēr joprojām uzskata, ka iepriekšējā analīze pierāda, ka tad, ja nebūtu pasākumu, imports no Indonēzijas radītu kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei.

| (415) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti 365. apsvērumā. |
| --- | --- |

(415)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti 365. apsvērumā.

6.2.   Citi zināmi faktori

Citi zināmi faktori

6.2.1.   Imports no Argentīnas

Imports no Argentīnas

| (416) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas gan IV, gan Wilmar iesniedza piezīmes par subsidētā Argentīnas biodīzeļdegvielas importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Piezīmēs bija netieši norādīts, ka kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei izraisījis vienīgi imports no Argentīnas. |
| --- | --- |

(416)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas gan IV, gan Wilmar iesniedza piezīmes par subsidētā Argentīnas biodīzeļdegvielas importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Piezīmēs bija netieši norādīts, ka kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei izraisījis vienīgi imports no Argentīnas.

Wilmar

| (417) | Kā Komisija jau ir izklāstījusi pagaidu regulas 368.–370. apsvērumā, minētais imports bija daļa no kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas laikposmā, tāpēc Komisija 2019. gada februārī noteica pasākumus attiecībā uz šo importu un pieņēma cenu saistības. |
| --- | --- |

(417)

Kā Komisija jau ir izklāstījusi pagaidu regulas 368.–370. apsvērumā, minētais imports bija daļa no kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas laikposmā, tāpēc Komisija 2019. gada februārī noteica pasākumus attiecībā uz šo importu un pieņēma cenu saistības.

| (418) | Tomēr fakts, ka Argentīnas imports radīja kaitējuma draudus attiecīgajā laikposmā, nenozīmē, ka Indonēzijas imports nerada kaitējuma draudus, it īpaši pēc tam, kad ir stājušies spēkā pasākumi pret Argentīnas importu. Faktiski, izvērtējot būtiska kaitējuma draudus tuvākajā nākotnē, tā kā jau pastāv pasākumi pret biodīzeļdegvielas importu no Argentīnas, šāds imports vairs nevar būt drauds Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(418)

Tomēr fakts, ka Argentīnas imports radīja kaitējuma draudus attiecīgajā laikposmā, nenozīmē, ka Indonēzijas imports nerada kaitējuma draudus, it īpaši pēc tam, kad ir stājušies spēkā pasākumi pret Argentīnas importu. Faktiski, izvērtējot būtiska kaitējuma draudus tuvākajā nākotnē, tā kā jau pastāv pasākumi pret biodīzeļdegvielas importu no Argentīnas, šāds imports vairs nevar būt drauds Savienības ražošanas nozarei.

| (419) | Tāpēc Komisija būtiska kaitējuma draudu analīzes kontekstā nošķīra ietekmi, kāda importam no Argentīnas var būt uz Savienības ražošanas nozari, no ietekmes, ko rada imports no Indonēzijas (48). |
| --- | --- |

(419)

Tāpēc Komisija būtiska kaitējuma draudu analīzes kontekstā nošķīra ietekmi, kāda importam no Argentīnas var būt uz Savienības ražošanas nozari, no ietekmes, ko rada imports no Indonēzijas (48).

48

| (420) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar par importu no Argentīnas vēlreiz iesniedza tās pašas piezīmes, ko pagaidu posmā, nodēvējot Komisijas atbildi par “paviršu”. Komisija nepiekrīt un norāda, ka Argentīnas importa ietekme ir analizēta pagaidu regulas 6.2.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(420)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar par importu no Argentīnas vēlreiz iesniedza tās pašas piezīmes, ko pagaidu posmā, nodēvējot Komisijas atbildi par “paviršu”. Komisija nepiekrīt un norāda, ka Argentīnas importa ietekme ir analizēta pagaidu regulas 6.2.1. iedaļā.

Wilmar

6.2.2.   Imports no citām trešām valstīm

Imports no citām trešām valstīm

| (421) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV norādīja, ka imports no Ķīnas var būt būtisks faktors jebkādos turpmākajos vērtējumos par Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma cēloni, un norādīja gan uz importa apjoma no Ķīnas palielināšanos par 25 % no 2017. gada līdz izmeklēšanas laikposmam, gan uz to, ka no 2016. gada līdz izmeklēšanas laikposmam importa no Ķīnas cena bija zemāka par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(421)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV norādīja, ka imports no Ķīnas var būt būtisks faktors jebkādos turpmākajos vērtējumos par Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma cēloni, un norādīja gan uz importa apjoma no Ķīnas palielināšanos par 25 % no 2017. gada līdz izmeklēšanas laikposmam, gan uz to, ka no 2016. gada līdz izmeklēšanas laikposmam importa no Ķīnas cena bija zemāka par Savienības ražošanas nozares cenām.

| (422) | IV norāda arī, ka tas, ka importa no Ķīnas cenas ir augstākas nekā importa no Indonēzijas cenas, nenozīmē, ka tām nevar būt negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(422)

IV norāda arī, ka tas, ka importa no Ķīnas cenas ir augstākas nekā importa no Indonēzijas cenas, nenozīmē, ka tām nevar būt negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari.

| (423) | Tā norāda arī, ka Ķīnas biodīzeļdegvielai tiek izmantotas citas izejvielas (lietota cepamā eļļa), nevis tās, ko izmanto Indonēzijas biodīzeļdegvielai. No lietotas cepamās eļļas iegūta biodīzeļdegviela nodrošina lielus siltumnīcefekta gāzu ietaupījumus, un tai piemēro divkāršās uzskaites kārtību, kas noteikta AED. Tāpēc tās importam uz ES ir dodama priekšroka. |
| --- | --- |

(423)

Tā norāda arī, ka Ķīnas biodīzeļdegvielai tiek izmantotas citas izejvielas (lietota cepamā eļļa), nevis tās, ko izmanto Indonēzijas biodīzeļdegvielai. No lietotas cepamās eļļas iegūta biodīzeļdegviela nodrošina lielus siltumnīcefekta gāzu ietaupījumus, un tai piemēro divkāršās uzskaites kārtību, kas noteikta AED. Tāpēc tās importam uz ES ir dodama priekšroka.

| (424) | Komisija ņēma vērā importa no Ķīnas esību izmeklēšanas laikposmā un izvērtēja tā apjomu un cenu pagaidu regulas 372. apsvērumā, norādot, ka no Ķīnas importētais apjoms bija mazāks nekā importa apjoms no Indonēzijas un ka importa no Ķīnas cena bija augstāka nekā importa no Indonēzijas cena. |
| --- | --- |

(424)

Komisija ņēma vērā importa no Ķīnas esību izmeklēšanas laikposmā un izvērtēja tā apjomu un cenu pagaidu regulas 372. apsvērumā, norādot, ka no Ķīnas importētais apjoms bija mazāks nekā importa apjoms no Indonēzijas un ka importa no Ķīnas cena bija augstāka nekā importa no Indonēzijas cena.

| (425) | Komisija norāda, ka Savienības cenu veido dažādu Savienībā pārdoto biodīzeļdegvielas veidu apvienojums, arī pārdošana ar uzcenojumu par divkāršo uzskaiti un bez tā. Arī no Ķīnas importētā biodīzeļdegviela tiešām ir viens no biodīzeļdegvielas veidiem (ražots no lietotas cepamās eļļas), kam piemēro uzcenojumu par divkāršo uzskaiti. |
| --- | --- |

(425)

Komisija norāda, ka Savienības cenu veido dažādu Savienībā pārdoto biodīzeļdegvielas veidu apvienojums, arī pārdošana ar uzcenojumu par divkāršo uzskaiti un bez tā. Arī no Ķīnas importētā biodīzeļdegviela tiešām ir viens no biodīzeļdegvielas veidiem (ražots no lietotas cepamās eļļas), kam piemēro uzcenojumu par divkāršo uzskaiti.

| (426) | Tomēr apjoma ziņā imports no Ķīnas ir mazāks nekā imports no Indonēzijas (ar tirgus daļu 1,7 % atšķirībā no Indonēzijas importa tirgus daļas 3,3 %), un Ķīnas importam, atšķirībā no Indonēzijas importa, piemēro arī konvencionālo muitas nodokli 6,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(426)

Tomēr apjoma ziņā imports no Ķīnas ir mazāks nekā imports no Indonēzijas (ar tirgus daļu 1,7 % atšķirībā no Indonēzijas importa tirgus daļas 3,3 %), un Ķīnas importam, atšķirībā no Indonēzijas importa, piemēro arī konvencionālo muitas nodokli 6,5 % apmērā.

| (427) | Komisija nav saņēmusi pierādījumus, ka šādam importam ir vai varētu būt negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari, vai apgalvojumus par kaitējumu, ko izraisījis imports no Ķīnas. Ir svarīgi vēlreiz uzsvērt, ka Ķīnas biodīzeļdegvielas cenas ir augstākas nekā Indonēzijas biodīzeļdegvielas cenas. Katrā ziņā, pat ja importam no Ķīnas ir negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari, šāda ietekme nav tāda, kas mazina cēloņsakarību starp subsidēto importu no Indonēzijas un konstatētajiem kaitējuma draudiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(427)

Komisija nav saņēmusi pierādījumus, ka šādam importam ir vai varētu būt negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari, vai apgalvojumus par kaitējumu, ko izraisījis imports no Ķīnas. Ir svarīgi vēlreiz uzsvērt, ka Ķīnas biodīzeļdegvielas cenas ir augstākas nekā Indonēzijas biodīzeļdegvielas cenas. Katrā ziņā, pat ja importam no Ķīnas ir negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari, šāda ietekme nav tāda, kas mazina cēloņsakarību starp subsidēto importu no Indonēzijas un konstatētajiem kaitējuma draudiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

6.2.3.   Imports no trešām valstīm pēc izmeklēšanas laikposma

Imports no trešām valstīm pēc izmeklēšanas laikposma

| (428) | Savās piezīmēs pēc pagaidu informācijas izpaušanas Wilmar analizēja biodīzeļdegvielas importu Eiropas Savienībā no trešām valstīm pēc izmeklēšanas laikposma un norāda, ka imports no Ķīnas ir palielinājies, turklāt ievērojami palielinājās imports no Malaizijas, kura cenas ļoti strauji samazinājās. Tas norāda arī, ka cenas importam no Ķīnas un Malaizijas bija zemākas nekā pārdošanas cena Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(428)

Savās piezīmēs pēc pagaidu informācijas izpaušanas Wilmar analizēja biodīzeļdegvielas importu Eiropas Savienībā no trešām valstīm pēc izmeklēšanas laikposma un norāda, ka imports no Ķīnas ir palielinājies, turklāt ievērojami palielinājās imports no Malaizijas, kura cenas ļoti strauji samazinājās. Tas norāda arī, ka cenas importam no Ķīnas un Malaizijas bija zemākas nekā pārdošanas cena Savienības ražošanas nozarē.

Wilmar

| (429) | Wilmar uzskata, ka šis imports vājina un izjauc cēloņsakarību attiecībā uz kaitējuma draudiem, kas konstatēti pagaidu regulā. |
| --- | --- |

(429)

Wilmar uzskata, ka šis imports vājina un izjauc cēloņsakarību attiecībā uz kaitējuma draudiem, kas konstatēti pagaidu regulā.

Wilmar

| (430) | Imports no trešām valstīm laikposmā no 2018. gada oktobra līdz 2019. gada jūnijam bija šāds. Aplēstā tirgus daļa par šo deviņu mēnešu laikposmu ir balstīta uz patēriņu izmeklēšanas laikposmā.

  6. tabula


  Imports no trešām valstīm no 2018. gada oktobra līdz 2019. gada jūnijam | Importa apjoms (t) | Lēstā tirgus daļa (%) | Vidējā cena (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentīna | 667 678 | 5,7 | 673 |
| Indonēzija | 581 086 | 5,0 | 655 |
| Malaizija | 405 482 | 3,5 | 727 |
| Ķīna | 203 961 | 1,7 | 796 |
| Avots: Surveillance 2. |

(430)

Imports no trešām valstīm laikposmā no 2018. gada oktobra līdz 2019. gada jūnijam bija šāds. Aplēstā tirgus daļa par šo deviņu mēnešu laikposmu ir balstīta uz patēriņu izmeklēšanas laikposmā.

6. tabula

6. tabula

Imports no trešām valstīm no 2018. gada oktobra līdz 2019. gada jūnijam

Imports no trešām valstīm no 2018. gada oktobra līdz 2019. gada jūnijam

Importa apjoms (t)

Lēstā tirgus daļa (%)

Vidējā cena (EUR)

Argentīna

667 678

5,7

673

Indonēzija

581 086

5,0

655

Malaizija

405 482

3,5

727

Ķīna

203 961

1,7

796

Avots: Surveillance 2.

| (431) | Importam no Argentīnas laikposma pēc IL beigu posmā tika noteikti kompensācijas pasākumi. Lai gan apjoma ziņā tas bija nedaudz lielāks par importu no Indonēzijas, Argentīnas cenas arī pārsniedza Indonēzijas cenas, lai gan Argentīnas importam piemēroja 6,5 % konvencionālo muitas nodokli. Tāpēc to nevar uzskatīt par cenu noteicēju šajā laikposmā. Turklāt, kā norādīts iepriekš, tā kā jau pastāv pasākumi pret biodīzeļdegvielas importu no Argentīnas, šāds imports vairs nevar būt drauds Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(431)

Importam no Argentīnas laikposma pēc IL beigu posmā tika noteikti kompensācijas pasākumi. Lai gan apjoma ziņā tas bija nedaudz lielāks par importu no Indonēzijas, Argentīnas cenas arī pārsniedza Indonēzijas cenas, lai gan Argentīnas importam piemēroja 6,5 % konvencionālo muitas nodokli. Tāpēc to nevar uzskatīt par cenu noteicēju šajā laikposmā. Turklāt, kā norādīts iepriekš, tā kā jau pastāv pasākumi pret biodīzeļdegvielas importu no Argentīnas, šāds imports vairs nevar būt drauds Savienības ražošanas nozarei.

| (432) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar vēlreiz apgalvo, ka Komisijai būtu jāņem vērā Argentīnas imports, jo Argentīnas biodīzeļdegvielas cena laikposmā pēc IL bija zemāka nekā Savienības ražošanas nozares cena. |
| --- | --- |

(432)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar vēlreiz apgalvo, ka Komisijai būtu jāņem vērā Argentīnas imports, jo Argentīnas biodīzeļdegvielas cena laikposmā pēc IL bija zemāka nekā Savienības ražošanas nozares cena.

Wilmar

| (433) | Komisija atkārtoti norāda, ka pēc 2019. gada februāra, kad stājās spēkā pasākumi attiecībā uz Argentīnas importu, importa no Argentīnas cena palielinājās, tāpēc cenu salīdzinājumā ir jāņem vērā fakts, ka ir spēkā cenu saistības. |
| --- | --- |

(433)

Komisija atkārtoti norāda, ka pēc 2019. gada februāra, kad stājās spēkā pasākumi attiecībā uz Argentīnas importu, importa no Argentīnas cena palielinājās, tāpēc cenu salīdzinājumā ir jāņem vērā fakts, ka ir spēkā cenu saistības.

| (434) | Komisija norāda, ka no izmeklēšanas laikposma līdz laikposmam pēc IL Ķīnas cenas paaugstinājās. Laikposmā pēc IL tās arī pārsniedza vidējo cenu, ko iekasēja Savienības ražošanas nozare, lai gan tika piemērots konvencionālais muitas nodoklis 6,5 % apmērā. Turklāt pēc izmeklēšanas laikposma to tirgus daļa nostabilizējās. |
| --- | --- |

(434)

Komisija norāda, ka no izmeklēšanas laikposma līdz laikposmam pēc IL Ķīnas cenas paaugstinājās. Laikposmā pēc IL tās arī pārsniedza vidējo cenu, ko iekasēja Savienības ražošanas nozare, lai gan tika piemērots konvencionālais muitas nodoklis 6,5 % apmērā. Turklāt pēc izmeklēšanas laikposma to tirgus daļa nostabilizējās.

| (435) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar vēlreiz norādīja uz importu no Ķīnas un veica aprēķinu, lai salīdzinātu Ķīnas biodīzeļdegvielas cenu līdz izkraušanai 2018. gadā (826 EUR par tonnu) ar Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu izmeklēšanas laikposmā (794 EUR par tonnu). |
| --- | --- |

(435)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar vēlreiz norādīja uz importu no Ķīnas un veica aprēķinu, lai salīdzinātu Ķīnas biodīzeļdegvielas cenu līdz izkraušanai 2018. gadā (826 EUR par tonnu) ar Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu izmeklēšanas laikposmā (794 EUR par tonnu).

Wilmar

| (436) | Tā kā saskaņā ar tā aprēķiniem Ķīnas importa cena bija augstāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena, un tieši tas būtu sagaidāms, ņemot vērā, ka Ķīnas biodīzeļdegvielai tiktu piemērots uzcenojums par divkāršo uzskaiti, Komisija piekrita, ka aprēķins nepierāda cenu spiedienu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(436)

Tā kā saskaņā ar tā aprēķiniem Ķīnas importa cena bija augstāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena, un tieši tas būtu sagaidāms, ņemot vērā, ka Ķīnas biodīzeļdegvielai tiktu piemērots uzcenojums par divkāršo uzskaiti, Komisija piekrita, ka aprēķins nepierāda cenu spiedienu no Ķīnas.

| (437) | Lai gan laikposmā pēc IL importa apjoms no Malaizijas palielinājās, bet tā cenas saruka, daudzumi joprojām bija mazāki nekā importētie daudzumi no Indonēzijas, savukārt cenas bija augstākas, kaut arī bija piemērojams konvencionālais muitas nodoklis 6,5 % apmērā. Tāpēc arī šo importu nevar uzskatīt par cenu noteicēju šajā laikposmā. |
| --- | --- |

(437)

Lai gan laikposmā pēc IL importa apjoms no Malaizijas palielinājās, bet tā cenas saruka, daudzumi joprojām bija mazāki nekā importētie daudzumi no Indonēzijas, savukārt cenas bija augstākas, kaut arī bija piemērojams konvencionālais muitas nodoklis 6,5 % apmērā. Tāpēc arī šo importu nevar uzskatīt par cenu noteicēju šajā laikposmā.

| (438) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar vēlreiz norādīja uz apjoma palielinājumu un importa no Malaizijas cenas sarukumu. Komisija atkārtoti norāda, ka Malaizijas importa cenas ir augstākas nekā Indonēzijas importa cenas un ka tām piemēro konvencionālo muitas nodokli. |
| --- | --- |

(438)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar vēlreiz norādīja uz apjoma palielinājumu un importa no Malaizijas cenas sarukumu. Komisija atkārtoti norāda, ka Malaizijas importa cenas ir augstākas nekā Indonēzijas importa cenas un ka tām piemēro konvencionālo muitas nodokli.

Wilmar

| (439) | Lai gan importa statistika liecina, ka laikposmā pēc IL biodīzeļdegvielas apjoms no Malaizijas un Ķīnas bija ievērojams, Komisija tik un tā uzskatīja, ka šis imports ne apjoma, ne cenas ziņā nebija tāds, kas vājinātu konstatēto cēloņsakarību starp būtiska kaitējuma draudiem un importu no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(439)

Lai gan importa statistika liecina, ka laikposmā pēc IL biodīzeļdegvielas apjoms no Malaizijas un Ķīnas bija ievērojams, Komisija tik un tā uzskatīja, ka šis imports ne apjoma, ne cenas ziņā nebija tāds, kas vājinātu konstatēto cēloņsakarību starp būtiska kaitējuma draudiem un importu no Indonēzijas.

| (440) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV norādīja, ka 6. tabulā norādītās importa cenas nav tieši salīdzināmas, jo biodīzeļdegviela no Argentīnas ir tīrs SME, biodīzeļdegviela no Indonēzijas ir tīrs PME, un biodīzeļdegviela, ko ieved no Ķīnas, tiek ražota no lietotas cepamās eļļas (“UCOME”). |
| --- | --- |

(440)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV norādīja, ka 6. tabulā norādītās importa cenas nav tieši salīdzināmas, jo biodīzeļdegviela no Argentīnas ir tīrs SME, biodīzeļdegviela no Indonēzijas ir tīrs PME, un biodīzeļdegviela, ko ieved no Ķīnas, tiek ražota no lietotas cepamās eļļas (“UCOME”).

UCOME

| (441) | IV norāda, ka, lai aprēķinātu cenu samazinājumu, Komisija ir veikusi FAME0 biodīzeļdegvielas (Argentīnas SME) cenas korekciju, lai to salīdzinātu ar PME (Indonēzijas biodīzeļdegvielu). |
| --- | --- |

(441)

IV norāda, ka, lai aprēķinātu cenu samazinājumu, Komisija ir veikusi FAME0 biodīzeļdegvielas (Argentīnas SME) cenas korekciju, lai to salīdzinātu ar PME (Indonēzijas biodīzeļdegvielu).

FAME0

| (442) | IV iesniedza datus, kuru pamatā bija tā pati metodika un kuri apstiprināja, ka salīdzināmā Argentīnas importa cena izmeklēšanas laikposmā bija zemāka nekā Indonēzijas importa cena un salīdzināmā Ķīnas importa cena izmeklēšanas laikposmā bija tāda pati kā Indonēzijas importa cena. |
| --- | --- |

(442)

IV iesniedza datus, kuru pamatā bija tā pati metodika un kuri apstiprināja, ka salīdzināmā Argentīnas importa cena izmeklēšanas laikposmā bija zemāka nekā Indonēzijas importa cena un salīdzināmā Ķīnas importa cena izmeklēšanas laikposmā bija tāda pati kā Indonēzijas importa cena.

| (443) | Tomēr IV aprēķinā korekcija par 30 % bija pārspīlēti liela, un tajā nebija ņemts vērā konvencionālais muitas nodoklis, kas piemērojams importam no Argentīnas un Ķīnas, bet nav piemērojams Indonēzijas importam. |
| --- | --- |

(443)

Tomēr IV aprēķinā korekcija par 30 % bija pārspīlēti liela, un tajā nebija ņemts vērā konvencionālais muitas nodoklis, kas piemērojams importam no Argentīnas un Ķīnas, bet nav piemērojams Indonēzijas importam.

| (444) | Ja korekciju veic pareizi un ja konvencionālo muitas nodokli atspoguļo pareizi, iegūtais rezultāts ir citāds. Salīdzināmā Ķīnas importa cena ievērojami pārsniedz Indonēzijas importa cenu, un Argentīnas importa un Indonēzijas importa cenu starpība ir ievērojami mazāka. |
| --- | --- |

(444)

Ja korekciju veic pareizi un ja konvencionālo muitas nodokli atspoguļo pareizi, iegūtais rezultāts ir citāds. Salīdzināmā Ķīnas importa cena ievērojami pārsniedz Indonēzijas importa cenu, un Argentīnas importa un Indonēzijas importa cenu starpība ir ievērojami mazāka.

| (445) | Pagaidu regulā jau bija atzīts, ka imports no Argentīnas zināmā mērā veicinājis dažu Savienības ražošanas nozares kaitējuma rādītāju negatīvo tendenci, tostarp faktu, ka Argentīnas importa vidējā cena – pat absolūtā izteiksmē – izmeklēšanas laikposmā bija zemāka nekā Indonēzijas importa cena. |
| --- | --- |

(445)

Pagaidu regulā jau bija atzīts, ka imports no Argentīnas zināmā mērā veicinājis dažu Savienības ražošanas nozares kaitējuma rādītāju negatīvo tendenci, tostarp faktu, ka Argentīnas importa vidējā cena – pat absolūtā izteiksmē – izmeklēšanas laikposmā bija zemāka nekā Indonēzijas importa cena.

| (446) | Argentīnas cenas laikposmā pēc IL pilnībā neatspoguļo pret tām piemēroto pasākumu ietekmi, jo pasākumi tika piemēroti tikai 2019. gada februārī, t. i., laikposma pēc IL vidū. |
| --- | --- |

(446)

Argentīnas cenas laikposmā pēc IL pilnībā neatspoguļo pret tām piemēroto pasākumu ietekmi, jo pasākumi tika piemēroti tikai 2019. gada februārī, t. i., laikposma pēc IL vidū.

| (447) | Tāpēc IV iesniegtais cenu salīdzinājums nevājina cēloņsakarību starp importu no Indonēzijas un būtiska kaitējuma draudiem. Fakts, ka citi faktori var būt veicinājuši vietējās ražošanas nozares “neaizsargātību”, t. i., neaizsargātību no turpmāka kaitējuma, neliedz konstatēt cēloņsakarību starp izskatāmo importu un turpmāka kaitējuma draudiem vietējai ražošanas nozarei (49). |
| --- | --- |

(447)

Tāpēc IV iesniegtais cenu salīdzinājums nevājina cēloņsakarību starp importu no Indonēzijas un būtiska kaitējuma draudiem. Fakts, ka citi faktori var būt veicinājuši vietējās ražošanas nozares “neaizsargātību”, t. i., neaizsargātību no turpmāka kaitējuma, neliedz konstatēt cēloņsakarību starp izskatāmo importu un turpmāka kaitējuma draudiem vietējai ražošanas nozarei (49).

49

6.2.4.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (448) | Komisija nav saņēmusi piezīmes par Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem. |
| --- | --- |

(448)

Komisija nav saņēmusi piezīmes par Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem.

6.2.5.   Izejvielu cena

Izejvielu cena

| (449) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV iesniedza piezīmes par Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokli un saikni starp to un rapšu eļļas cenu Savienībā. IV norāda, ka rapšu eļļas cenas bija augstas visā attiecīgajā laikposmā un ka tas ir galvenais skaidrojums tam, kāpēc Savienības ražošanas nozarei šajā laikā neizdevās gūt ievērojamu peļņu. |
| --- | --- |

(449)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV iesniedza piezīmes par Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokli un saikni starp to un rapšu eļļas cenu Savienībā. IV norāda, ka rapšu eļļas cenas bija augstas visā attiecīgajā laikposmā un ka tas ir galvenais skaidrojums tam, kāpēc Savienības ražošanas nozarei šajā laikā neizdevās gūt ievērojamu peļņu.

| (450) | Arī biodīzeļdegvielas tirgotājs Gunvor norāda, ka rapšu eļļa ir dārga biodīzeļdegvielas izejviela un ka tas, iespējams, bijis cēlonis Savienības ražošanas nozares sliktajam finanšu stāvoklim. |
| --- | --- |

(450)

Arī biodīzeļdegvielas tirgotājs Gunvor norāda, ka rapšu eļļa ir dārga biodīzeļdegvielas izejviela un ka tas, iespējams, bijis cēlonis Savienības ražošanas nozares sliktajam finanšu stāvoklim.

Gunvor

| (451) | Komisija norāda, ka izlasē iekļautie biodīzeļdegvielas ražotāji Savienībā izmantoja plašu izejvielu klāstu (50), lai apmierinātu pieprasījumu visā Savienībā un visos gadalaikos. Tāpēc Komisija neuzskata, ka pastāv tieša savstarpēja saistība starp rapšu eļļas cenām un Savienības ražošanas nozares peļņu, jo rapsis ir tikai viena izejvielām, ko izmanto Savienības ražošanas nozare, lai apgādātu Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(451)

Komisija norāda, ka izlasē iekļautie biodīzeļdegvielas ražotāji Savienībā izmantoja plašu izejvielu klāstu (50), lai apmierinātu pieprasījumu visā Savienībā un visos gadalaikos. Tāpēc Komisija neuzskata, ka pastāv tieša savstarpēja saistība starp rapšu eļļas cenām un Savienības ražošanas nozares peļņu, jo rapsis ir tikai viena izejvielām, ko izmanto Savienības ražošanas nozare, lai apgādātu Savienības tirgu.

50

| (452) | Komisija savās piezīmēs pagaidu regulas 327. apsvērumā ir norādījusi, ka vienības ražošanas izmaksas Savienības ražošanas nozarē bijušas atbilstošas cenu tendencei attiecīgajā laikposmā. |
| --- | --- |

(452)

Komisija savās piezīmēs pagaidu regulas 327. apsvērumā ir norādījusi, ka vienības ražošanas izmaksas Savienības ražošanas nozarē bijušas atbilstošas cenu tendencei attiecīgajā laikposmā.

| (453) | Tomēr Komisija norāda arī, ka 2018./2019. gada ziemā no rapšu eļļas ražotas biodīzeļdegvielas (“RME”) cena Savienībā strauji paaugstinājās, savukārt rapšu eļļas cena saglabājās stabila. Tāpēc nav pastāvīgas saiknes starp rapšu eļļas cenu un RME cenu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(453)

Tomēr Komisija norāda arī, ka 2018./2019. gada ziemā no rapšu eļļas ražotas biodīzeļdegvielas (“RME”) cena Savienībā strauji paaugstinājās, savukārt rapšu eļļas cena saglabājās stabila. Tāpēc nav pastāvīgas saiknes starp rapšu eļļas cenu un RME cenu Savienības tirgū.

| (454) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar apstrīdēja šo argumentu, norādot, ka tas nav atspoguļots ne 2. tabulā, ne citur galīgās informācijas izpaušanas dokumentā. Proti, šādam RME pārdošanas cenas palielinājumam būtu jāietekmē Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena, kas saglabājās stabila, jo RME ir visvairāk ražotā biodīzeļdegviela Savienībā. |
| --- | --- |

(454)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar apstrīdēja šo argumentu, norādot, ka tas nav atspoguļots ne 2. tabulā, ne citur galīgās informācijas izpaušanas dokumentā. Proti, šādam RME pārdošanas cenas palielinājumam būtu jāietekmē Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena, kas saglabājās stabila, jo RME ir visvairāk ražotā biodīzeļdegviela Savienībā.

Wilmar

| (455) | Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 296. apsvērumā, FAME0 ir izlasē iekļauto Savienības ražotāju visvairāk pārdotais biodīzeļdegvielas veids. Tāpēc vidējā pārdošanas cena ir atkarīga ne tikai no RME cenas, bet arī no FAME0 un ievērojamajiem PME un citu maisījumu daudzumiem, ko pārdod izlasē iekļautie Savienības ražotāji. RME cenas palielinājums patiešām ir pilnībā atspoguļots rentabilitātes rādītājos, jo īpaši par 2018. gada 4. ceturksni. Zināmā mērā tas ir atspoguļots arī vidējās pārdošanas cenās, kas saglabājās stabilas, neraugoties uz ievērojamā subsidētā importa apjoma radīto cenu spiedienu. |
| --- | --- |

(455)

Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 296. apsvērumā, FAME0 ir izlasē iekļauto Savienības ražotāju visvairāk pārdotais biodīzeļdegvielas veids. Tāpēc vidējā pārdošanas cena ir atkarīga ne tikai no RME cenas, bet arī no FAME0 un ievērojamajiem PME un citu maisījumu daudzumiem, ko pārdod izlasē iekļautie Savienības ražotāji. RME cenas palielinājums patiešām ir pilnībā atspoguļots rentabilitātes rādītājos, jo īpaši par 2018. gada 4. ceturksni. Zināmā mērā tas ir atspoguļots arī vidējās pārdošanas cenās, kas saglabājās stabilas, neraugoties uz ievērojamā subsidētā importa apjoma radīto cenu spiedienu.

FAME0

FAME0

| (456) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV atkārtoti izteica savu argumentu, ka rentabilitātes trūkumu attiecīgajā laikposmā izraisījušas augstās rapša cenas Savienībā. Komisija noraida šo argumentu 445. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(456)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas IV atkārtoti izteica savu argumentu, ka rentabilitātes trūkumu attiecīgajā laikposmā izraisījušas augstās rapša cenas Savienībā. Komisija noraida šo argumentu 445. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ.

| (457) | Tādējādi Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozares izmantoto izejvielu cenas nevājina cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(457)

Tādējādi Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozares izmantoto izejvielu cenas nevājina cēloņsakarību.

6.2.6.   ES iekšējais patēriņš un izlasē iekļauto Savienības ražotāju darbības rādītāju atšķirības

ES iekšējais patēriņš un izlasē iekļauto Savienības ražotāju darbības rādītāju atšķirības

| (458) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar pieprasīja, lai Komisija ņem vērā iekšējo konkurenci starp Savienības ražotājiem. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots. Wilmar apgalvo arī, ka konkrēta ražotāja darbības rādītāji, kas atspoguļoti mikroekonomiskajos datos, var izraisīt izlases kopējo rezultātu novirzi. |
| --- | --- |

(458)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar pieprasīja, lai Komisija ņem vērā iekšējo konkurenci starp Savienības ražotājiem. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots. Wilmar apgalvo arī, ka konkrēta ražotāja darbības rādītāji, kas atspoguļoti mikroekonomiskajos datos, var izraisīt izlases kopējo rezultātu novirzi.

Wilmar

Wilmar

| (459) | Izlases reprezentativitāte attiecībā uz pagaidu regulas 265. apsvērumā norādīto ražošanas apjomu Savienībā un pārdošanas apjomu visā attiecīgajā laikposmā praktiski nemainījās. |
| --- | --- |

(459)

Izlases reprezentativitāte attiecībā uz pagaidu regulas 265. apsvērumā norādīto ražošanas apjomu Savienībā un pārdošanas apjomu visā attiecīgajā laikposmā praktiski nemainījās.

| (460) | Tāpēc Komisija secina, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji ir reprezentatīvi attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari un to mikroekonomiskie dati ir reprezentatīvi attiecībā uz Savienības ražošanas nozari kopumā. Komisija norāda arī, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīze vienmēr tiek veikta par visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(460)

Tāpēc Komisija secina, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji ir reprezentatīvi attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari un to mikroekonomiskie dati ir reprezentatīvi attiecībā uz Savienības ražošanas nozari kopumā. Komisija norāda arī, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīze vienmēr tiek veikta par visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

6.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (461) | Komisija apstiprina savus pagaidu regulas 377.–380. apsvērumā izklāstītos secinājumus par cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(461)

Komisija apstiprina savus pagaidu regulas 377.–380. apsvērumā izklāstītos secinājumus par cēloņsakarību.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (462) | Tā kā piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 382.–384. apsvērumā. |
| --- | --- |

(462)

Tā kā piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 382.–384. apsvērumā.

7.2.   Nesaistīto importētāju intereses

Nesaistīto importētāju intereses

| (463) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV norādīja, ka pasākumi smagi ietekmēs tos importētājus, kam ir savas biodīzeļdegvielas maisījumu ražotnes vai biodīzeļdegvielas izplatīšanas kanāli. |
| --- | --- |

(463)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV norādīja, ka pasākumi smagi ietekmēs tos importētājus, kam ir savas biodīzeļdegvielas maisījumu ražotnes vai biodīzeļdegvielas izplatīšanas kanāli.

| (464) | Ņemot vērā kopējo ievērojamo biodīzeļdegvielas importu no Malaizijas, Ķīnas un Argentīnas, kuram pasākumi nav noteikti vai attiecībā uz kuru ir spēkā cenu saistības, Komisija nepiekrīt šim secinājumam. |
| --- | --- |

(464)

Ņemot vērā kopējo ievērojamo biodīzeļdegvielas importu no Malaizijas, Ķīnas un Argentīnas, kuram pasākumi nav noteikti vai attiecībā uz kuru ir spēkā cenu saistības, Komisija nepiekrīt šim secinājumam.

| (465) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 388. apsvērumā. |
| --- | --- |

(465)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 388. apsvērumā.

7.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (466) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV norādīja, ka pasākumu noteikšana importam no Indonēzijas radīs Savienības ražošanas nozares monopola stāvokli Savienības tirgū. Tādējādi paaugstināsies biodīzeļdegvielas cenas lietotājiem. |
| --- | --- |

(466)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas IV norādīja, ka pasākumu noteikšana importam no Indonēzijas radīs Savienības ražošanas nozares monopola stāvokli Savienības tirgū. Tādējādi paaugstināsies biodīzeļdegvielas cenas lietotājiem.

| (467) | Komisija noraida šos apgalvojumus. Pirmkārt, Savienības ražošanas nozare, ko veido tik daudz konkurējošu uzņēmumu, nekādā ziņā pat nelīdzinās monopolam. Otrkārt, pasākumi pret Indonēziju neietekmē importu no Argentīnas, Ķīnas un Malaizijas. Visbeidzot, pat ja pasākumi būs spēkā, Savienībā tik un tā būs ievērojams biodīzeļdegvielas imports no Argentīnas, uz kuru attieksies saistības. |
| --- | --- |

(467)

Komisija noraida šos apgalvojumus. Pirmkārt, Savienības ražošanas nozare, ko veido tik daudz konkurējošu uzņēmumu, nekādā ziņā pat nelīdzinās monopolam. Otrkārt, pasākumi pret Indonēziju neietekmē importu no Argentīnas, Ķīnas un Malaizijas. Visbeidzot, pat ja pasākumi būs spēkā, Savienībā tik un tā būs ievērojams biodīzeļdegvielas imports no Argentīnas, uz kuru attieksies saistības.

| (468) | IV norāda, ka cenas ziņā pieejams biodīzeļdegvielas imports pietiekamos daudzumos ir ļoti svarīgs Savienībai. Komisija to nenoliedz, tomēr norāda, ka, tā kā biodīzeļdegvielas saturs degvielā, kas pieejama no sūkņiem, parasti nepārsniedz 10 %, biodīzeļdegvielas cenu paaugstinājuma negatīvā ietekme tikai daļēji tiek pārnesta uz patērētāju, tādēļ tā ir nebūtiska. |
| --- | --- |

(468)

IV norāda, ka cenas ziņā pieejams biodīzeļdegvielas imports pietiekamos daudzumos ir ļoti svarīgs Savienībai. Komisija to nenoliedz, tomēr norāda, ka, tā kā biodīzeļdegvielas saturs degvielā, kas pieejama no sūkņiem, parasti nepārsniedz 10 %, biodīzeļdegvielas cenu paaugstinājuma negatīvā ietekme tikai daļēji tiek pārnesta uz patērētāju, tādēļ tā ir nebūtiska.

| (469) | Piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu Wilmar apgalvo, ka pagaidu regulā nav ņemta vērā pasākumu ietekme uz dīzeļdegvielas ražotājiem. |
| --- | --- |

(469)

Piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu Wilmar apgalvo, ka pagaidu regulā nav ņemta vērā pasākumu ietekme uz dīzeļdegvielas ražotājiem.

Wilmar

| (470) | Dīzeļdegvielas ražotāji ir biodīzeļdegvielas lietotāji, jo iepērk biodīzeļdegvielu pirms biodīzeļdegvielas un minerālās degvielas maisījuma pārdošanas degvielas uzpildes stacijās, kā minēts 462. apsvērumā. Tā kā neviens no lietotājiem nesadarbojās šajā izmeklēšanā (51), tas nozīmē, ka arī neviens dīzeļdegvielas ražotājs nesadarbojās šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(470)

Dīzeļdegvielas ražotāji ir biodīzeļdegvielas lietotāji, jo iepērk biodīzeļdegvielu pirms biodīzeļdegvielas un minerālās degvielas maisījuma pārdošanas degvielas uzpildes stacijās, kā minēts 462. apsvērumā. Tā kā neviens no lietotājiem nesadarbojās šajā izmeklēšanā (51), tas nozīmē, ka arī neviens dīzeļdegvielas ražotājs nesadarbojās šajā izmeklēšanā.

51

| (471) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 391. apsvērumā. |
| --- | --- |

(471)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 391. apsvērumā.

7.4.   Subsīdiju kropļojošā ietekme uz tirdzniecību un efektīvas konkurences atjaunošana

Subsīdiju kropļojošā ietekme uz tirdzniecību un efektīvas konkurences atjaunošana

| (472) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 393. apsvērumā. |
| --- | --- |

(472)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 393. apsvērumā.

7.5.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (473) | Kopumā neviens no ieinteresēto personu izvirzītajiem argumentiem neapliecina, ka pastāvētu būtiski iemesli pret pasākumu noteikšanu attiecīgā izstrādājuma importam. |
| --- | --- |

(473)

Kopumā neviens no ieinteresēto personu izvirzītajiem argumentiem neapliecina, ka pastāvētu būtiski iemesli pret pasākumu noteikšanu attiecīgā izstrādājuma importam.

| (474) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 394. un 395. apsvērumā. |
| --- | --- |

(474)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 394. un 395. apsvērumā.

8.   REĢISTRĀCIJA

REĢISTRĀCIJA

| (475) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas EBP nepiekrita Komisijas secinājumam, ka importa reģistrācija nav pamatota. |
| --- | --- |

(475)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas EBP nepiekrita Komisijas secinājumam, ka importa reģistrācija nav pamatota.

| (476) | EBP iebilda pret Komisijas argumentāciju, norādot, ka pamatregulas 24. panta 5. punktā ir tikai prasīts, lai Savienības ražošanas nozare iesniedz “pietiekamus pierādījumus, lai attaisnotu” importa reģistrāciju, un ka nav juridiskas saistības starp 24. panta 5. punktu un 16. panta 4. punktu. Pamatregulas 16. panta 4. punktā ir izklāstīti nosacījumi maksājumu iekasēšanai ar atpakaļejošu spēku reģistrācijas laikposmā. |
| --- | --- |

(476)

EBP iebilda pret Komisijas argumentāciju, norādot, ka pamatregulas 24. panta 5. punktā ir tikai prasīts, lai Savienības ražošanas nozare iesniedz “pietiekamus pierādījumus, lai attaisnotu” importa reģistrāciju, un ka nav juridiskas saistības starp 24. panta 5. punktu un 16. panta 4. punktu. Pamatregulas 16. panta 4. punktā ir izklāstīti nosacījumi maksājumu iekasēšanai ar atpakaļejošu spēku reģistrācijas laikposmā.

| (477) | Turklāt EBP norāda arī, ka pat tad, ja ir jāizpilda pamatregulas 16. panta 4. punktā noteiktie kritēriji, lai veiktu reģistrāciju, Komisija ir tiesīga konstatēt, ka “pastāv kritiski apstākļi, kuros attiecīgajam subsidētajam izstrādājumam tāda izstrādājuma liela apjoma imports relatīvi īsā laikposmā, kas iegūst no kompensējamām subsīdijām, (..) ir radījis kaitējumu, ko ir grūti labot”. |
| --- | --- |

(477)

Turklāt EBP norāda arī, ka pat tad, ja ir jāizpilda pamatregulas 16. panta 4. punktā noteiktie kritēriji, lai veiktu reģistrāciju, Komisija ir tiesīga konstatēt, ka “pastāv kritiski apstākļi, kuros attiecīgajam subsidētajam izstrādājumam tāda izstrādājuma liela apjoma imports relatīvi īsā laikposmā, kas iegūst no kompensējamām subsīdijām, (..) ir radījis kaitējumu, ko ir grūti labot”.

| (478) | EBP norāda, ka pamatregulas 2. panta d) punkts ļauj Komisijai regulās lietoto terminu “kaitējums” lasīt kā terminu “kaitējuma draudi”. |
| --- | --- |

(478)

EBP norāda, ka pamatregulas 2. panta d) punkts ļauj Komisijai regulās lietoto terminu “kaitējums” lasīt kā terminu “kaitējuma draudi”.

| (479) | Komisija nepiekrīt EBP apgalvojumiem, ņemot vērā, ka 16. panta 4. punktā ir skaidri noteikts, ka Komisijai ir jākonstatē “kaitējums, ko ir grūti labot”. “Kaitējums, ko ir grūti labot” attiecas uz situāciju, kad gadījumā, ja maksājumi netiktu iekasēti ar atpakaļejošu spēku, būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu palielināties apjomīgā importa dēļ, pirms var noteikt pasākumus. Citādi ir tad, ja izmeklēšanā izdarītie konstatējumi ir balstīti uz būtiska kaitējuma draudiem. |
| --- | --- |

(479)

Komisija nepiekrīt EBP apgalvojumiem, ņemot vērā, ka 16. panta 4. punktā ir skaidri noteikts, ka Komisijai ir jākonstatē “kaitējums, ko ir grūti labot”. “Kaitējums, ko ir grūti labot” attiecas uz situāciju, kad gadījumā, ja maksājumi netiktu iekasēti ar atpakaļejošu spēku, būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu palielināties apjomīgā importa dēļ, pirms var noteikt pasākumus. Citādi ir tad, ja izmeklēšanā izdarītie konstatējumi ir balstīti uz būtiska kaitējuma draudiem.

| (480) | Tādējādi Komisija uzskata, ka uz “tāda kaitējuma draudiem, ko ir grūti labot”, neattiecas pamatregulas 16. panta 4. punkts. |
| --- | --- |

(480)

Tādējādi Komisija uzskata, ka uz “tāda kaitējuma draudiem, ko ir grūti labot”, neattiecas pamatregulas 16. panta 4. punkts.

| (481) | Tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 403. un 404. apsvērumā izdarītos konstatējumus. |
| --- | --- |

(481)

Tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 403. un 404. apsvērumā izdarītos konstatējumus.

9.   GALĪGIE KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

GALĪGIE KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (482) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgi kompensācijas maksājumi, lai novērstu to, ka īstenojas subsidētā importa no Indonēzijas radīti nenovēršami būtiska kaitējuma draudi Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(482)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgi kompensācijas maksājumi, lai novērstu to, ka īstenojas subsidētā importa no Indonēzijas radīti nenovēršami būtiska kaitējuma draudi Savienības ražošanas nozarei.

9.1.   Kompensācijas pasākumu līmenis

Kompensācijas pasākumu līmenis

| (483) | Pamatregulas 15. panta 1. punkta trešajā daļā ir noteikts, ka kompensācijas maksājuma apjoms nedrīkst pārsniegt noteikto kompensējamo subsīdiju apjomu. |
| --- | --- |

(483)

Pamatregulas 15. panta 1. punkta trešajā daļā ir noteikts, ka kompensācijas maksājuma apjoms nedrīkst pārsniegt noteikto kompensējamo subsīdiju apjomu.

| (484) | Savukārt 15. panta 1. punkta ceturtajā daļā ir noteikts: “Ja Komisija, pamatojoties uz visu iesniegto informāciju, var skaidri secināt, ka Savienības interesēs nav noteikt pasākumu apjomu saskaņā ar trešo daļu, kompensācijas maksājuma apjoms ir mazāks, ja ar to pietiktu, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.” |
| --- | --- |

(484)

Savukārt 15. panta 1. punkta ceturtajā daļā ir noteikts: “Ja Komisija, pamatojoties uz visu iesniegto informāciju, var skaidri secināt, ka Savienības interesēs nav noteikt pasākumu apjomu saskaņā ar trešo daļu, kompensācijas maksājuma apjoms ir mazāks, ja ar to pietiktu, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.”

Ja Komisija, pamatojoties uz visu iesniegto informāciju, var skaidri secināt, ka Savienības interesēs nav noteikt pasākumu apjomu saskaņā ar trešo daļu, kompensācijas maksājuma apjoms ir mazāks, ja ar to pietiktu, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (485) | Komisijai šāda informācija nav iesniegta, tāpēc kompensācijas pasākumu līmenis tiks noteikts, atsaucoties uz 15. panta 1. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

(485)

Komisijai šāda informācija nav iesniegta, tāpēc kompensācijas pasākumu līmenis tiks noteikts, atsaucoties uz 15. panta 1. punkta trešo daļu.

| (486) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Wilmar norādīja, ka nav veikta skaidra kaitējuma starpības analīze. Proti, Wilmar apgalvo, ka tas, vai pasākumu apjomam vajadzētu būt kompensējamu subsīdiju līmenī, ir jānosaka, pamatojoties uz visu informāciju, ko iesniegušas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(486)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs Wilmar norādīja, ka nav veikta skaidra kaitējuma starpības analīze. Proti, Wilmar apgalvo, ka tas, vai pasākumu apjomam vajadzētu būt kompensējamu subsīdiju līmenī, ir jānosaka, pamatojoties uz visu informāciju, ko iesniegušas ieinteresētās personas.

Wilmar

Wilmar

| (487) | Lai to noteiktu, tika ņemta vērā visa ieinteresēto personu iesniegtā informācija. Lai gan Savienībā patiešām ir ierobežots skaits personu, kas norādīja, ka iebilst pret kompensācijas pasākumiem kopumā, tās tomēr neiesniedza nekādu informāciju par to, kādēļ kompensācijas maksājumu noteikšana kompensējamu subsīdiju līmenī nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(487)

Lai to noteiktu, tika ņemta vērā visa ieinteresēto personu iesniegtā informācija. Lai gan Savienībā patiešām ir ierobežots skaits personu, kas norādīja, ka iebilst pret kompensācijas pasākumiem kopumā, tās tomēr neiesniedza nekādu informāciju par to, kādēļ kompensācijas maksājumu noteikšana kompensējamu subsīdiju līmenī nebūtu Savienības interesēs.

| (488) | Jo īpaši 31. panta 7. punktā ir noteikts, ka Savienības interešu analīzei informāciju ņem vērā tikai tad, ja tai ir pievienoti faktiski pierādījumi, kas pamato tās derīgumu. Tāpēc nepamatotam paziņojumam par iebildumiem pret kompensācijas pasākumu piemērošanu šajā ziņā ir tikai ļoti ierobežota nozīme. |
| --- | --- |

(488)

Jo īpaši 31. panta 7. punktā ir noteikts, ka Savienības interešu analīzei informāciju ņem vērā tikai tad, ja tai ir pievienoti faktiski pierādījumi, kas pamato tās derīgumu. Tāpēc nepamatotam paziņojumam par iebildumiem pret kompensācijas pasākumu piemērošanu šajā ziņā ir tikai ļoti ierobežota nozīme.

| (489) | Ņemot vērā, ka šajā gadījumā galīgie pasākumi būs balstīti uz noteikto kompensējamo subsīdiju apjomu, kaitējuma starpības līmenim nav nozīmes. Tāpēc 15. panta 1. punkta piektajā daļā noteiktais kritērijs nav piemērojams. |
| --- | --- |

(489)

Ņemot vērā, ka šajā gadījumā galīgie pasākumi būs balstīti uz noteikto kompensējamo subsīdiju apjomu, kaitējuma starpības līmenim nav nozīmes. Tāpēc 15. panta 1. punkta piektajā daļā noteiktais kritērijs nav piemērojams.

9.2.   Cenu saistību piedāvājumi

Cenu saistību piedāvājumi

| (490) | Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs (“pieteikuma iesniedzējs”) iesniedza brīvprātīgu cenu saistību piedāvājumu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu. Komisija izanalizēja saistību piedāvājumu un uzskatīja, ka to nevar pieņemt turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(490)

Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs (“pieteikuma iesniedzējs”) iesniedza brīvprātīgu cenu saistību piedāvājumu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu. Komisija izanalizēja saistību piedāvājumu un uzskatīja, ka to nevar pieņemt turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

| (491) | Ierosinātā minimālā importa cena (MIC) bija neatbilstoša, jo tā nebija pietiekama, lai atlīdzinātu kompensējamo subsīdiju apjomu. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta trešo daļu cenu pieaugums atbilstīgi cenu saistībām nav lielāks par to, kas nepieciešams, lai atlīdzinātu kompensējamo subsīdiju apjomu. |
| --- | --- |

(491)

Ierosinātā minimālā importa cena (MIC) bija neatbilstoša, jo tā nebija pietiekama, lai atlīdzinātu kompensējamo subsīdiju apjomu. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta trešo daļu cenu pieaugums atbilstīgi cenu saistībām nav lielāks par to, kas nepieciešams, lai atlīdzinātu kompensējamo subsīdiju apjomu.

| (492) | Gada līmenis, t. i., gada importa ierobežojums, uz kuru attiecās pieteikuma iesniedzēja ierosinātās saistības, aptvēra kopējo biodīzeļdegvielas importu no Indonēzijas un bija saistošs citiem Indonēzijas eksportētājiem, kas nebija iesnieguši saistību piedāvājumu. Piedāvājumā nebija minēts, kā gada līmenis tiks kontrolēts, lai nodrošinātu tā ievērošanu. |
| --- | --- |

(492)

Gada līmenis, t. i., gada importa ierobežojums, uz kuru attiecās pieteikuma iesniedzēja ierosinātās saistības, aptvēra kopējo biodīzeļdegvielas importu no Indonēzijas un bija saistošs citiem Indonēzijas eksportētājiem, kas nebija iesnieguši saistību piedāvājumu. Piedāvājumā nebija minēts, kā gada līmenis tiks kontrolēts, lai nodrošinātu tā ievērošanu.

| (493) | Komisija ir konstatējusi, ka gada importa līmenis, kas vienāds ar MIC, ir pārmērīgi augsts. Tas pārsniedz Indonēzijas biodīzeļdegvielas importa tirgus daļu izmeklēšanas laikposmā. Ierosinātais gada līmenis apvienojumā ar importa maksimālās ceturkšņa vērtības neesību ievērojami palielina risku, ka konkrētos mēnešos Savienības tirgū ienāks liels importa apjoms. |
| --- | --- |

(493)

Komisija ir konstatējusi, ka gada importa līmenis, kas vienāds ar MIC, ir pārmērīgi augsts. Tas pārsniedz Indonēzijas biodīzeļdegvielas importa tirgus daļu izmeklēšanas laikposmā. Ierosinātais gada līmenis apvienojumā ar importa maksimālās ceturkšņa vērtības neesību ievērojami palielina risku, ka konkrētos mēnešos Savienības tirgū ienāks liels importa apjoms.

| (494) | Komisija ir konstatējusi, ka pieteikuma iesniedzējam ir ļoti sarežģīta struktūra un tas izmanto sarežģītus pārdošanas kanālus. Pat attiecībā uz pārdošanas kanāliem ierosināto papildu saistību gadījumā tas palielinātu apiešanas un šķērskompensācijas iespējamību un padarītu uzraudzību praktiski neiespējamu. |
| --- | --- |

(494)

Komisija ir konstatējusi, ka pieteikuma iesniedzējam ir ļoti sarežģīta struktūra un tas izmanto sarežģītus pārdošanas kanālus. Pat attiecībā uz pārdošanas kanāliem ierosināto papildu saistību gadījumā tas palielinātu apiešanas un šķērskompensācijas iespējamību un padarītu uzraudzību praktiski neiespējamu.

| (495) | Komisija nosūtīja pieteikuma iesniedzējam vēstuli, kurā izklāstīti iemesli, kāpēc saistību piedāvājums tiek noraidīts, un sniedzot pieteikuma iesniedzējam iespēju iesniegt piezīmes. Komisija saņēma no pieteikuma iesniedzēja piezīmes par MIC, gada līmeni un šķērskompensācijas riskiem, arī saistībā ar EBP papildu piezīmēm par sākotnējo saistību piedāvājumu. Kopā ar savām piezīmēm pieteikuma iesniedzējs arī pārskatīja dažus saistību piedāvājuma elementus ārpus piemērojamā termiņa. |
| --- | --- |

(495)

Komisija nosūtīja pieteikuma iesniedzējam vēstuli, kurā izklāstīti iemesli, kāpēc saistību piedāvājums tiek noraidīts, un sniedzot pieteikuma iesniedzējam iespēju iesniegt piezīmes. Komisija saņēma no pieteikuma iesniedzēja piezīmes par MIC, gada līmeni un šķērskompensācijas riskiem, arī saistībā ar EBP papildu piezīmēm par sākotnējo saistību piedāvājumu. Kopā ar savām piezīmēm pieteikuma iesniedzējs arī pārskatīja dažus saistību piedāvājuma elementus ārpus piemērojamā termiņa.

| (496) | Pieteikuma iesniedzējs savās piezīmēs nepiekrita Komisijas secinājumam, ka MIC nav pietiekama, lai atlīdzinātu kompensējamo subsīdiju apjomu. Pieteikuma iesniedzējs nemainīja ierosinātās MIC aprēķināšanas metodiku. Komisija nemainīja savus konstatējumus un tāpēc noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(496)

Pieteikuma iesniedzējs savās piezīmēs nepiekrita Komisijas secinājumam, ka MIC nav pietiekama, lai atlīdzinātu kompensējamo subsīdiju apjomu. Pieteikuma iesniedzējs nemainīja ierosinātās MIC aprēķināšanas metodiku. Komisija nemainīja savus konstatējumus un tāpēc noraida šo apgalvojumu.

| (497) | Pieteikuma iesniedzējs arī precizēja, ka saistību piedāvājumā noteiktais gada līmenis aptver tikai pieteikuma iesniedzēja ražoto vai tirgoto izstrādājumu importu Savienībā. Tas arī ierosināja samazināt gada līmeni un ieviest ceturkšņa maksimālo ierobežojumu gada līmeņa izmantošanai. |
| --- | --- |

(497)

Pieteikuma iesniedzējs arī precizēja, ka saistību piedāvājumā noteiktais gada līmenis aptver tikai pieteikuma iesniedzēja ražoto vai tirgoto izstrādājumu importu Savienībā. Tas arī ierosināja samazināt gada līmeni un ieviest ceturkšņa maksimālo ierobežojumu gada līmeņa izmantošanai.

| (498) | Komisija atzinīgi novērtēja skaidrojumu par gada līmeni un konstatēja, ka gada līmenis, kā to izskaidrojis pieteikuma iesniedzējs, ir saistošs tikai pieteikuma iesniedzējam. Tas bija viens no iemesliem, kāpēc Komisija šo līmeni uzskatīja par pārmērīgi augstu, jo ierosinātais gada līmenis pārsniedza visu Indonēzijas biodīzeļdegvielas eksportētāju importa tirgus daļu izmeklēšanas laikposmā, savukārt līmenis bija paredzēts tikai vienam eksportētājam – pieteikuma iesniedzējam. Ierosinātais jaunais līmenis bija zemāks nekā saistību piedāvājumā noteiktais gada līmenis, tomēr joprojām bija ļoti augsts, jo tas bija gandrīz tāds pat kā kopējais Indonēzijas biodīzeļdegvielas importa līmenis izmeklēšanas laikposmā. Komisija arī norāda, ka pārskatītajā piedāvājumā arī nebija minēts, kā gada līmenis tiks kontrolēts, lai nodrošinātu tā ievērošanu. Komisija nav mainījusi savus konstatējumus un tāpēc noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(498)

Komisija atzinīgi novērtēja skaidrojumu par gada līmeni un konstatēja, ka gada līmenis, kā to izskaidrojis pieteikuma iesniedzējs, ir saistošs tikai pieteikuma iesniedzējam. Tas bija viens no iemesliem, kāpēc Komisija šo līmeni uzskatīja par pārmērīgi augstu, jo ierosinātais gada līmenis pārsniedza visu Indonēzijas biodīzeļdegvielas eksportētāju importa tirgus daļu izmeklēšanas laikposmā, savukārt līmenis bija paredzēts tikai vienam eksportētājam – pieteikuma iesniedzējam. Ierosinātais jaunais līmenis bija zemāks nekā saistību piedāvājumā noteiktais gada līmenis, tomēr joprojām bija ļoti augsts, jo tas bija gandrīz tāds pat kā kopējais Indonēzijas biodīzeļdegvielas importa līmenis izmeklēšanas laikposmā. Komisija arī norāda, ka pārskatītajā piedāvājumā arī nebija minēts, kā gada līmenis tiks kontrolēts, lai nodrošinātu tā ievērošanu. Komisija nav mainījusi savus konstatējumus un tāpēc noraida šo apgalvojumu.

| (499) | Pieteikuma iesniedzējs savās piezīmēs nepiekrīt Komisijas konstatējumam par pieteikuma iesniedzēja sarežģīto struktūru un sarežģītajiem pārdošanas kanāliem. Pieteikuma iesniedzējs neierosināja nekādas citas saistības papildus tām, kas iekļautas saistību piedāvājumā. Komisija nav mainījusi savus konstatējumus un tāpēc noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(499)

Pieteikuma iesniedzējs savās piezīmēs nepiekrīt Komisijas konstatējumam par pieteikuma iesniedzēja sarežģīto struktūru un sarežģītajiem pārdošanas kanāliem. Pieteikuma iesniedzējs neierosināja nekādas citas saistības papildus tām, kas iekļautas saistību piedāvājumā. Komisija nav mainījusi savus konstatējumus un tāpēc noraida šo apgalvojumu.

| (500) | Komisija uzskata, ka saistību uzraudzība ir praktiski neiespējama 490.–499. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ un tāpēc noraida galīgo piedāvājumu. |
| --- | --- |

(500)

Komisija uzskata, ka saistību uzraudzība ir praktiski neiespējama 490.–499. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ un tāpēc noraida galīgo piedāvājumu.

9.3.   Galīgie pasākumi

Galīgie pasākumi

| (501) | Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka galīgais maksājums atbilst noteikto kompensējamo subsīdiju kopējam apjomam, būtu jānosaka galīgie kompensācijas pasākumi Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam. |
| --- | --- |

(501)

Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka galīgais maksājums atbilst noteikto kompensējamo subsīdiju kopējam apjomam, būtu jānosaka galīgie kompensācijas pasākumi Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam.

| (502) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, galīgo kompensācijas maksājumu likmes, kas izteiktas ar CIF cenu ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.






  Uzņēmums | Kompensācijas maksājums |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa | 8,0 % |
| PT Intibenua Perkasatama un PT Musim Mas (Musim Mas grupa) | 16,3 % |
| PT Pelita Agung Agrindustri un PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata grupa) | 18,0 % |
| PT Wilmar Nabati Indonesia un PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar grupa) | 15,7 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 18,0 % |

(502)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, galīgo kompensācijas maksājumu likmes, kas izteiktas ar CIF cenu ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

CIF

Uzņēmums

Kompensācijas maksājums

PT Ciliandra Perkasa

8,0 %

PT Intibenua Perkasatama un PT Musim Mas (Musim Mas grupa)

PT Intibenua Perkasatama

PT Musim Mas

Musim Mas

16,3 %

PT Pelita Agung Agrindustri un PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata grupa)

PT Pelita Agung Agrindustri

PT Permata Hijau Palm Oleo

Permata

18,0 %

PT Wilmar Nabati Indonesia un PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar grupa)

PT Wilmar Nabati Indonesia

PT Wilmar Bioenergi Indonesia

Wilmar

15,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

18,0 %

| (503) | Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli. Tādējādi minētās maksājumu likmes (atšķirībā no “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā valsts mēroga maksājuma) ir piemērojamas vienīgi tā Indonēzijas izcelsmes attiecīgā izstrādājuma importam, kuru saražojuši minētie uzņēmumi. Importētajiem attiecīgajiem izstrādājumiem, kurus saražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekts, kas ir saistīts ar konkrēti minētajiem, nevar piemērot šīs likmes, un uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(503)

Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli. Tādējādi minētās maksājumu likmes (atšķirībā no “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā valsts mēroga maksājuma) ir piemērojamas vienīgi tā Indonēzijas izcelsmes attiecīgā izstrādājuma importam, kuru saražojuši minētie uzņēmumi. Importētajiem attiecīgajiem izstrādājumiem, kurus saražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekts, kas ir saistīts ar konkrēti minētajiem, nevar piemērot šīs likmes, un uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (504) | Uzņēmums var pieprasīt, lai tam turpmāk tiktu piemērotas minētās individuālās maksājuma likmes, neraugoties uz to, ka tas vai kāda no tā struktūrām vēlāk maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai. Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko uzņēmums var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo individuālo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojumu par nosaukuma maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(504)

Uzņēmums var pieprasīt, lai tam turpmāk tiktu piemērotas minētās individuālās maksājuma likmes, neraugoties uz to, ka tas vai kāda no tā struktūrām vēlāk maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai. Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko uzņēmums var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo individuālo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojumu par nosaukuma maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (505) | Ja pēc izmeklēšanas laikposma notiek apstākļu pārmaiņas, kurām ir pastāvīgs raksturs, saskaņā ar pamatregulas 19. pantu var tikt veikti attiecīgi pasākumi. |
| --- | --- |

(505)

Ja pēc izmeklēšanas laikposma notiek apstākļu pārmaiņas, kurām ir pastāvīgs raksturs, saskaņā ar pamatregulas 19. pantu var tikt veikti attiecīgi pasākumi.

| (506) | Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (52) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(506)

Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (52) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

52

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

9.4.   Pagaidu maksājumu atbrīvošana

Pagaidu maksājumu atbrīvošana

| (507) | Pamatregulas 16. panta 2. punktā ir noteikts, ka Komisija lemj, kāda pagaidu maksājuma daļa galīgi jāiekasē. |
| --- | --- |

(507)

Pamatregulas 16. panta 2. punktā ir noteikts, ka Komisija lemj, kāda pagaidu maksājuma daļa galīgi jāiekasē.

| (508) | Pamatregulas 16. panta 2. punktā ir arī noteikts, ka būtiska kaitējuma draudu gadījumā pagaidu maksājumus neiekasē, ja vien netiek konstatēts, ka bez pagaidu pasākumiem būtiska kaitējuma draudi būtu pārvērtušies būtiskā kaitējumā. |
| --- | --- |

(508)

Pamatregulas 16. panta 2. punktā ir arī noteikts, ka būtiska kaitējuma draudu gadījumā pagaidu maksājumus neiekasē, ja vien netiek konstatēts, ka bez pagaidu pasākumiem būtiska kaitējuma draudi būtu pārvērtušies būtiskā kaitējumā.

| (509) | Ņemot vērā šajā gadījumā izdarītos konstatējumus, pagaidu summas atbrīvo un neiekasē, kā izklāstīts pamatregulas 16. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(509)

Ņemot vērā šajā gadījumā izdarītos konstatējumus, pagaidu summas atbrīvo un neiekasē, kā izklāstīts pamatregulas 16. panta 2. punktā.

| (510) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (53) 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(510)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (53) 15. panta 1. punktu,

53

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tādu Indonēzijas izcelsmes nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīna gāzeļļu importam, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, tīrā veidā vai maisījumā, un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kodi 1516209821, 1516209829 un 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric kodi 1518009121, 1518009129 un 1518009130), ex 1518 00 95 (Taric kods 1518009510), ex 1518 00 99 (Taric kodi 1518009921, 1518009929 un 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric kodi 2710194321, 2710194329 un 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric kodi 2710194621, 2710194629 un 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric kodi 2710194721, 2710194729 un 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (Taric kodi 3824999210, 3824999212 un 3824999220), 3826 00 10 un ex 3826 00 90 (Taric kodi 3826009011, 3826009019 un 3826009030), tiek noteikts galīgs kompensācijas maksājums.

2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likme, kas piemērojama to izstrādājumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, kuri minēti 1. punktā un kurus ražo turpmāk tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda.

| Uzņēmums | Galīgais kompensācijas maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| PT Ciliandra Perkasa | 8,0 % | B786 |
| PT Intibenua Perkasatama un PT Musim Mas (Musim Mas grupa) | 16,3 % | B787 |
| PT Pelita Agung Agrindustri un PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata grupa) | 18,0 % | B788 |
| PT Wilmar Nabati Indonesia un PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar grupa) | 15,7 % | B789 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 18,0 % | C999 |

Uzņēmums

Galīgais kompensācijas maksājums

Taric papildu kods

PT Ciliandra Perkasa

8,0 %

B786

PT Intibenua Perkasatama un PT Musim Mas (Musim Mas grupa)

16,3 %

B787

PT Pelita Agung Agrindustri un PT Permata Hijau Palm Oleo (Permata grupa)

18,0 %

B788

PT Wilmar Nabati Indonesia un PT Wilmar Bioenergi Indonesia (Wilmar grupa)

15,7 %

B789

Visi pārējie uzņēmumi

18,0 %

C999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Galīgi atbrīvo summas, kas nodrošinātas ar pagaidu kompensācijas maksājumu atbilstīgi Īstenošanas regulai (ES) 2019/1344.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

1

(2)  
  OV C 439, 6.12.2018., 16. lpp.

2

(3)  
  OV L 212, 13.8.2019., 1. lpp.

3

(4)  
  CFPP ir zemākā temperatūra, kādā konkrēts (bio)dīzeļdegvielas daudzums var izkļūt caur standarta filtru. Tādējādi ir iespējams aptuveni noteikt zemāko temperatūras robežu (bio)dīzeļdegvielas izmantošanai.

4

CFPP

(5)  
  OV L 141, 28.5.2013., 6. lpp., 35. un 36. apsvērums.

5

(6)  
  OV L 315, 26.11.2013., 2. lpp., 17.–21. apsvērums.

6

(7)  
  OV L 331, 28.12.2018., 4. lpp.

7

(8)  
  Appellate Body Report, United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China, WT/DS379/AB, 11 March 2011, para. 317. Sk. arī Appellate Body Report, United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China, WT/DS437/AB/RW, adopted 16 July 2019, para. 5.96.

8

Appellate Body Report, United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China, WT/DS379/AB, 11 March 2011, para. 317

Appellate Body Report, United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China, WT/DS437/AB/RW, adopted 16 July 2019, para. 5.96

(9)  
  Appellate Body Report, United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China, WT/DS379/AB, 11 March 2011, para. 318.

9

Appellate Body Report

United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China

WT/DS379/AB, 11 March 2011, para. 318

(10)  Komisija ir konstatējusi, ka viens ražotājs eksportētājs norādījis lielākas konversijas izmaksas vienā no tā ražotnēm. Attiecīgais ražotājs skaidroja, ka iemesls tam ir fakts, ka ražotne ir jauna un nolietojums būtiski ietekmē izmaksas. Tomēr tas arī paskaidroja, ka citu tā ražotņu izmaksas ir reprezentatīvākas. Minētās izmaksas ir iepriekš iekavās norādītās vērtības robežās. Šajos apstākļos Komisija neņēma vērā minētās izmaksas, kas tomēr ir mazākas nekā IV aprēķinātās konversijas izmaksas.

10

(11)  Piezīmes, kas 2019. gada 14. oktobrī Indonēzijas Republikas vārdā sniegtas par galīgās informācijas vispārējās izpaušanas dokumentu, 16. punkts.

11

(12)  Glicerīns ir rafinēšanas procesā ķīmiskās reakcijas rezultātā iegūts blakusprodukts. Iegūto glicerīnu pārdod tirgū, tāpēc tas nerada izmaksas.

12

(13)  
  OV C 394, 17.12.1998., 13. lpp.

13

(14)  https://www.thejakartapost.com/news/2019/09/25/palm-oil-export-levies-suspended-to-help-producers-cope-with-low-prices.html, pēdējoreiz skatīts 2019. gada 21. oktobrī.

14

(15)  Kā iztirzāts tālāk 142. apsvērumā, Komisija nevarēja no NPE piegādātāja atbildēm izdarīt nekādus secinājumus par tā rentabilitāti.

15

(16)  https://lloydslist.maritimeintelligence.informa.com/LL1125599/Indonesia-CPO-exports-get-boost-from-levy-relief, skatīts 2019. gada 23. septembrī.

16

(17)  https://www.theedgesingapore.com/new-indonesian-export-levies-great-news-upstream-planters-threat-processors-cgs-cimb, skatīts 2019. gada 23. septembrī.

17

(18)  Kā paskaidrots pagaidu regulas 133. apsvērumā, “(..) ja potenciālā pircēja piedāvātā cena ir zemāka par minēto “ieteicamo cenu”, jautājums tiek nodots izskatīšanai direktoru padomei, kura var nolemt, ka piedāvājums ir jāpieņem. Pārbaudes apmeklējumā Komisija pārliecinājās, ka šāda pieņemšana notiek regulāri. Katrā ziņā fakts, ka lēmumus par cenām pieņem PTPN valde, kurā IV ir tikai pārstāvēta, liecina par to, ka IV īsteno būtisku kontroli pār PTPN un tā rīcību saistībā ar cenu noteikšanas lēmumiem.”

18

PTPN

PTPN

(19)  
  GAIN report Indonesia Oilseeds and Products Annual 2019.

19

GAIN report Indonesia Oilseeds and Products Annual 2019

(20)  t19.005028.

20

(21)  Sk. Panel Report, United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China (WT/DS379/R), paras. 11.38–11.69.

21

Panel Report, United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China (WT/DS379/R), paras. 11.38–11.69

(22)  
  USDOC aprēķināja mēneša tirgus standarta cenas par katru gumijas veidu, pamatojoties uz riepu ražotāju faktiskajiem gumijas pirkumiem no privātiem avotiem, un izmantoja šīs mēneša standarta cenas, lai par katru mēnesi noteiktu, vai ir piešķirts ieguvums. Par katru riepu ražotāju USDOC summēja pozitīvos ieguvuma apjomus, kas šādi aprēķināti par katru gumijas veidu, lai noteiktu kopējo ieguvuma apjomu, ko izmeklēšanas laikposmā saņēmis konkrēts riepu ražotājs saistībā ar konkrētu riepu veidu. Pēc tam šie ar izstrādājumam specifiskajiem izejresursiem saistīto ieguvumu kopējie apjomi tika summēti, lai noteiktu kopējo ieguvumu riepu ražotājam izmeklēšanas laikposmā no valdības nodrošinātajiem visu veidu gumijas izejresursiem. Ķīna apgalvoja, ka gadījumā, ja daži pirkšanas darījumi izmeklēšanas laikposmā ir veikti par cenu, kas ir augstāka par tirgus standarta cenu vai pārsniedz tirgus cenu, šo “negatīvo” ieguvumu pilns apjoms, vērtēts attiecībā pret standarta cenu, saskaņā ar likumu ir jākompensē ar “pozitīvo” ieguvumu apjomu par visu izmeklēšanas laikposmu.

22

USDOC

USDOC

(23)  Sk. Panel Report, United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China (WT/DS379/R), para. 11.45. Šajā sakarībā sk. arī Vispārējās tiesas 2019. gada 10. aprīļa spriedumu lietā T-300/16, Jindal Saw, ECLI:EU:T:2019:235, 180.–182. punktu.

23

Panel Report, United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China (WT/DS379/R), para. 11.45

Jindal Saw

(24)  Sk. Panel Report, United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China (WT/DS379/R), para. 11.47.

24

Panel Report, United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China (WT/DS379/R), para. 11.47

(25)  
  Panel Report, United States – Subsidies on Upland Cotton, WT/DS267/R, Add.1 to Add.3 and Corr.1, adopted 21 March 2005, as modified by Appellate Body Report WT/DS267/AB/R, DSR 2005: II, 299. lpp., para. 7.1140.

25

Panel Report

United States – Subsidies on Upland Cotton, WT/DS267/R, Add.1 to Add.3 and Corr.1, adopted 21 March 2005, as modified by Appellate Body Report WT/DS267/AB/R, DSR 2005: II, 299. lpp., para. 7.1140

(26)  
  WT/DS379/AB/R (US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), Appellate Body Report of 11 March 2011, DS 379, paragraph 373.

26

WT/DS379/AB/R (US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), Appellate Body Report of 11 March 2011, DS 379, paragraph 373

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīva (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

27

(28)  Komisijas 2019. gada 13. marta Deleģētā regula (ES) 2019/807, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina attiecībā uz to, kā identificēt izejvielas, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un kā sertificēt biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku (OV L 133, 21.5.2019., 1. lpp.).

28

(29)  Direktīvas (ES) 2018/2001 26. panta 2. punkts.

29

(30)  Komisijas 2013. gada 27. maija Regula (ES) Nr. 490/2013, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, 2. tabula (OV L 141, 28.5.2013., 6. lpp.).

30

(31)  Ķīmiskā sastāva ziņā biodīzeļdegviela parasti ir taukskābju metilesteris jeb FAME.

31

FAME

(32)  
  PCN P101P un P102P.

32

PCN

(33)  Atlikušie 45 % Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma ir ar CFPP, kas nav ne +10, ne 0.

33

CFPP

(34)  WT/DS480/R, European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia.

34

European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia

(35)  
  Panel Report, EU – Biodiesel (Indonesia) para 7.156.

35

Panel Report

EU – Biodiesel (Indonesia) para 7.156

(36)  
  OV L 141, 28.5.2013., 19. apsvērums, 133.–135. punkts.

36

(37)  Tiek norādīts, ka pagaidu regulas 298. apsvērumā bija ieviesusies pārrakstīšanās kļūda un bija norādīta cenu samazinājuma starpība 17,5 %.

37

(38)  Komisijas 2019. gada 11. februāra Īstenošanas regula (ES) 2019/244, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Argentīnas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 40, 12.2.2019., 1. lpp.).

38

(39)  Ražošanas un pārdošanas apjoma dati par deviņu mēnešu laikposmu pēc izmeklēšanas laikposma (2018. gada oktobris–2019. gada jūnijs), kas norādīti šajā tabulā, ir ekstrapolēti par katru gadu, tos reizinot ar koeficientu 12/9, lai iegūtu salīdzināmus gada indeksa skaitļus.

39

(40)  Sk., piemēram, preses rakstu par AGQM, kas datēts ar 2018. gada 14. novembri: https://www.agqm-biodiesel.de/en/news/news/price-european-rme-hits-all-time-high-due-low-rhine-levels (pēdējoreiz skatīts 2019. gada 22. oktobrī).

40

AGQM

(41)  Direktīvas (ES) 2018/2001 26. panta 2. punkts.

41

(42)  Sk., piemēram, https://www.regnskog.no/en/news/palmoil-in-biodiesel-sees-massive-drop-in-norway (pēdējoreiz skatīts 2019. gada 21. oktobrī).

42

(43)  https://www.ofimagazine.com/news/france-bans-palm-oil-from-biofuels (pēdējoreiz skatīts 2019. gada 21. oktobrī).

43

(44)  https://www.reuters.com/article/us-total-biofuels-palmoil/french-court-rules-against-tax-breaks-for-palm-oil-biofuel-idUSKBN1WQ0ZG (pēdējoreiz skatīts 2019. gada 21. oktobrī).

44

(45)  
  US GAIN Biofuels Annual Jakarta Indonesia, 8.9.2019.

45

US GAIN Biofuels Annual Jakarta Indonesia

(46)  Vidēji 2011.–2019. gadā.

46

(47)  Vidēji 2016.–2019. gadā.

47

(48)  Sk. Panel Report, United States – Anti-Dumping and Countervailing Measures on Certain Coated Paper from Indonesia, WT/DS491/R, adopted 22 January 2018, paras. 7.204-7.212.

48

Panel Report, United States – Anti-Dumping and Countervailing Measures on Certain Coated Paper from Indonesia, WT/DS491/R, adopted 22 January 2018, paras. 7.204-7.212

(49)  Sk. Panel Report, United States – Anti-Dumping and Countervailing Measures on Certain Coated Paper from Indonesia, WT/DS491/R, adopted 22 January 2018, para. 7.233.

49

Panel Report

United States – Anti-Dumping and Countervailing Measures on Certain Coated Paper from Indonesia

WT/DS491/R, adopted 22 January 2018, para. 7.233

(50)  Komisijas rīcībā nav precīzas informācijas par Savienības ražošanas nozares izmantoto izejvielu konkrētu sadalījumu.

50

(51)  Pagaidu regulas 389. apsvērums.

51

(52)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

52

(53)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

53

---

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/96 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/96

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2093

(2019. gada 29. novembris),

ar ko attiecībā uz 3-monohlorpropān-1,2-diola (3-MHPD) taukskābju esteru, glicidila taukskābju esteru, perhlorāta un akrilamīda analīzi groza Regulu (EK) Nr. 333/2007

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regulu (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), jo īpaši tās 34. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 333/2007 (2) nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes konkrētu piesārņotāju koncentrācijas oficiālajai kontrolei pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 333/2007 (2) nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes konkrētu piesārņotāju koncentrācijas oficiālajai kontrolei pārtikas produktos.

| (2) | 3-monohlorpropān-1,2-diola (3-MHPD) taukskābju esteru, glicidila taukskābju esteru un perhlorāta maksimāli pieļaujamā koncentrācija pārtikas produktos tika noteikta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1881/2006 (3). Komisijas Regula (ES) 2017/2158 (4) nolūkā mazināt akrilamīda klātbūtni konkrētās pārtikas produktu kategorijās nosaka mazinošus pasākumus un references līmeņus. |
| --- | --- |

(2)

3-monohlorpropān-1,2-diola (3-MHPD) taukskābju esteru, glicidila taukskābju esteru un perhlorāta maksimāli pieļaujamā koncentrācija pārtikas produktos tika noteikta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1881/2006 (3). Komisijas Regula (ES) 2017/2158 (4) nolūkā mazināt akrilamīda klātbūtni konkrētās pārtikas produktu kategorijās nosaka mazinošus pasākumus un references līmeņus.

| (3) | Regula (EK) Nr. 333/2007 nosaka īpašus izpildes kritērijus, kas ir jāizpilda apstiprinātām pārtikas piesārņotāju [kontaminantu] analīzes metodēm, ko izmanto attiecīgās Eiropas laboratorijas. Tāpēc ir lietderīgi Regulā (EK) Nr. 333/2007 noteikt īpašus izpildes kritērijus, kas jāizpilda metodēm un analīzēm, ar kurām kontrolē 3-MHPD taukskābju esteru, glicidila taukskābju esteru, perhlorāta un akrilamīda maksimālo koncentrāciju pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(3)

Regula (EK) Nr. 333/2007 nosaka īpašus izpildes kritērijus, kas ir jāizpilda apstiprinātām pārtikas piesārņotāju [kontaminantu] analīzes metodēm, ko izmanto attiecīgās Eiropas laboratorijas. Tāpēc ir lietderīgi Regulā (EK) Nr. 333/2007 noteikt īpašus izpildes kritērijus, kas jāizpilda metodēm un analīzēm, ar kurām kontrolē 3-MHPD taukskābju esteru, glicidila taukskābju esteru, perhlorāta un akrilamīda maksimālo koncentrāciju pārtikas produktos.

| (4) | Eiropas Savienības references laboratorijas, kas darbojas dzīvnieku barības un pārtikas piesārņotāju jomā, ir izstrādājušas vadlīnijas par to, kā aplēst noteikšanas robežu un kvantitatīvās noteikšanas robežu attiecībā uz mērījumiem dzīvnieku barības un pārtikas piesārņotāju jomā (5). Tāpēc ir lietderīgi pielāgot Regulas (EK) Nr. 333/2007 definīcijas, ar kurām definēta noteikšanas robeža un kvantitatīvās noteikšanas robeža. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Savienības references laboratorijas, kas darbojas dzīvnieku barības un pārtikas piesārņotāju jomā, ir izstrādājušas vadlīnijas par to, kā aplēst noteikšanas robežu un kvantitatīvās noteikšanas robežu attiecībā uz mērījumiem dzīvnieku barības un pārtikas piesārņotāju jomā (5). Tāpēc ir lietderīgi pielāgot Regulas (EK) Nr. 333/2007 definīcijas, ar kurām definēta noteikšanas robeža un kvantitatīvās noteikšanas robeža.

| (5) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 333/2007 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 333/2007 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Regulu (ES) 2017/625 piemēro no 2019. gada 14. decembra. Tāpēc šī regula būtu jāsāk piemērot no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(6)

Regulu (ES) 2017/625 piemēro no 2019. gada 14. decembra. Tāpēc šī regula būtu jāsāk piemērot no tās pašas dienas.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 333/2007 groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Paraugu ņemšanu un analīzi Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 3., 4., 6. un 9. sadaļā minēto svina, kadmija, dzīvsudraba, neorganiskās alvas, neorganiskā arsēna, 3-monohlorpropān-1,2-diola (“3-MHPD”), 3-MHPD taukskābju esteru, glicidila taukskābju esteru, policiklisko aromātisko ogļūdeņražu (“PAO”) un perhlorāta koncentrācijas kontrolei, kā arī akrilamīda koncentrācijas kontrolei saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/2158 (*1) veic saskaņā ar šīs regulas pielikumu.


  (*1)  Komisijas 2017. gada 20. novembra Regula (ES) 2017/2158, ar ko nolūkā mazināt akrilamīda klātbūtni pārtikā nosaka mazinošus pasākumus un references līmeņus (OV L 304, 21.11.2017., 24. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Paraugu ņemšanu un analīzi Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 3., 4., 6. un 9. sadaļā minēto svina, kadmija, dzīvsudraba, neorganiskās alvas, neorganiskā arsēna, 3-monohlorpropān-1,2-diola (“3-MHPD”), 3-MHPD taukskābju esteru, glicidila taukskābju esteru, policiklisko aromātisko ogļūdeņražu (“PAO”) un perhlorāta koncentrācijas kontrolei, kā arī akrilamīda koncentrācijas kontrolei saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/2158 (*1) veic saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

(*1)  Komisijas 2017. gada 20. novembra Regula (ES) 2017/2158, ar ko nolūkā mazināt akrilamīda klātbūtni pārtikā nosaka mazinošus pasākumus un references līmeņus (OV L 304, 21.11.2017., 24. lpp.).”;"

*1

| 2) | pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

2)

pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 14. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 28. marta Regula (EK) Nr. 333/2007, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikroelementu un pārstrādes procesā radušos piesārņotāju koncentrācijas kontrolei pārtikas produktos (OV L 88, 29.3.2007., 29. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2017. gada 20. novembra Regula (ES) 2017/2158, ar ko nolūkā mazināt akrilamīda klātbūtni pārtikā nosaka mazinošus pasākumus un references līmeņus (OV L 304, 21.11.2017., 24. lpp.).

4

(5)  
  Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food, JRC Technical Reports EUR 28099 EU (2016). Pieejams vietnē http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC102946/eur%2028099%20en_lod%20loq%20guidance%20document.pdf.

5

Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food

JRC Technical Reports

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 333/2007 pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma C.3.1. punktā “Definīcijas” terminu “LOD” un “LOQ” definīcijas aizstāj ar šādām:

  “LOD”= noteikšanas robeža, mazākā izmērītā koncentrācija, pēc kuras ar pietiekamu statistisku ticamību iespējams izsecināt analizējamās vielas klātbūtni.

  “LOQ”= kvantitatīvās noteikšanas robeža, zemākā analizējamās vielas koncentrācija, ko iespējams izmērīt ar pietiekamu statistisku ticamību.”; |
| --- | --- |

1)

pielikuma C.3.1. punktā “Definīcijas” terminu “LOD” un “LOQ” definīcijas aizstāj ar šādām:

“LOD”= noteikšanas robeža, mazākā izmērītā koncentrācija, pēc kuras ar pietiekamu statistisku ticamību iespējams izsecināt analizējamās vielas klātbūtni.

“LOQ”= kvantitatīvās noteikšanas robeža, zemākā analizējamās vielas koncentrācija, ko iespējams izmērīt ar pietiekamu statistisku ticamību.”;

| 2) | pielikuma C.3.3.1. punkta “Izpildes kritēriji” b) punktu aizstāj ar šādu:






  “b) | 3-monohlorpropān-1,2-diola (3-MHPD), 3-MHPD taukskābju esteru un glicidila taukskābju esteru analīzes metožu izpildes kritēriji:






  — | To analīzes metožu izpildes kritēriji, ar kurām analizē 3-MHPD saturu Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.1. punktā norādītajos pārtikas produktos.

  6.a tabula







  Parametrs | Kritērijs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Piemērojamība | Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.1. punktā norādītie pārtikas produkti |
| Specifiskums | Nav matricas vai spektrālo piejaukumu |
| Tukšie lauki | Mazāk nekā LOD |
| Atkārtojamība (RSDr
  ) | pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma aprēķināta RSDR
  , kas reizināta ar 0,66 |
| Reproducējamība (RSDR
  ) | aprēķināta pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma |
| Atgūstamība | 75–110 % |
| Noteikšanas robeža (LOD) | ≤ 5 μg/kg (sausnā) |
| Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ) | ≤ 10 μg/kg (sausnā) |

2)

pielikuma C.3.3.1. punkta “Izpildes kritēriji” b) punktu aizstāj ar šādu:

“b)

3-monohlorpropān-1,2-diola (3-MHPD), 3-MHPD taukskābju esteru un glicidila taukskābju esteru analīzes metožu izpildes kritēriji:

—

To analīzes metožu izpildes kritēriji, ar kurām analizē 3-MHPD saturu Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.1. punktā norādītajos pārtikas produktos.

6.a tabula

Parametrs

Kritērijs

Piemērojamība

Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.1. punktā norādītie pārtikas produkti

Specifiskums

Nav matricas vai spektrālo piejaukumu

Tukšie lauki

Mazāk nekā LOD

Atkārtojamība (RSDr
  )

pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma aprēķināta RSDR
  , kas reizināta ar 0,66

Reproducējamība (RSDR
  )

aprēķināta pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma

Atgūstamība

75–110 %

Noteikšanas robeža (LOD)

≤ 5 μg/kg (sausnā)

Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)

≤ 10 μg/kg (sausnā)

| — | To analīzes metožu izpildes kritēriji, ar kurām analizē 3-MHPD saturu Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.3. punktā norādītajos pārtikas produktos.

  6.b tabula







  Parametrs | Kritērijs |
| --- | --- | --- |
| Piemērojamība | Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.3. punktā norādītie pārtikas produkti |
| Specifiskums | Nav matricas vai spektrālo piejaukumu |
| Tukšie lauki | Mazāk nekā LOD |
| Atkārtojamība (RSDr
  ) | pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma aprēķināta RSDR
  , kas reizināta ar 0,66 |
| Reproducējamība (RSDR
  ) | aprēķināta pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma |
| Atgūstamība | 75–110 % |
| Noteikšanas robeža (LOD) | ≤ 7 μg/kg |
| Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ) | ≤ 14 μg/kg |

—

To analīzes metožu izpildes kritēriji, ar kurām analizē 3-MHPD saturu Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.3. punktā norādītajos pārtikas produktos.

6.b tabula

Parametrs

Kritērijs

Piemērojamība

Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.3. punktā norādītie pārtikas produkti

Specifiskums

Nav matricas vai spektrālo piejaukumu

Tukšie lauki

Mazāk nekā LOD

Atkārtojamība (RSDr
  )

pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma aprēķināta RSDR
  , kas reizināta ar 0,66

Reproducējamība (RSDR
  )

aprēķināta pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma

Atgūstamība

75–110 %

Noteikšanas robeža (LOD)

≤ 7 μg/kg

Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)

≤ 14 μg/kg

| — | To analīzes metožu izpildes kritēriji, ar kurām analizē 3-MHPD taukskābju esteru, kas izteikti kā 3-MPHD, saturu Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.3. punktā norādītajos pārtikas produktos.

  6.c tabula







  Parametrs | Kritērijs |
| --- | --- | --- |
| Piemērojamība | Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.3. punktā norādītie pārtikas produkti |
| Specifiskums | Nav matricas vai spektrālo piejaukumu |
| Atkārtojamība (RSDr
  ) | pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma aprēķināta RSDR
  , kas reizināta ar 0,66 |
| Reproducējamība (RSDR
  ) | aprēķināta pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma |
| Atgūstamība | 70–125 % |
| Noteikšanas robeža (LOD) | Trīs desmitdaļas no LOQ |
| Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)
  4.3.1. un 4.3.2. punktā norādītajiem produktiem | ≤ 100 μg/kg eļļās un taukos |
| Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)
  4.3.3. un 4.3.4. punktā minētajiem produktiem, kuru tauku saturs ir < 40 % | ≤ divas piektdaļas no ML |
| Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)
  4.3.4. punktā minētajiem produktiem, kuru tauku saturs ir ≥ 40 % | ≤ 15 μg/kg |

—

To analīzes metožu izpildes kritēriji, ar kurām analizē 3-MHPD taukskābju esteru, kas izteikti kā 3-MPHD, saturu Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.3. punktā norādītajos pārtikas produktos.

6.c tabula

Parametrs

Kritērijs

Piemērojamība

Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.3. punktā norādītie pārtikas produkti

Specifiskums

Nav matricas vai spektrālo piejaukumu

Atkārtojamība (RSDr
  )

pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma aprēķināta RSDR
  , kas reizināta ar 0,66

Reproducējamība (RSDR
  )

aprēķināta pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma

Atgūstamība

70–125 %

Noteikšanas robeža (LOD)

Trīs desmitdaļas no LOQ

Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)

4.3.1. un 4.3.2. punktā norādītajiem produktiem

≤ 100 μg/kg eļļās un taukos

Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)

4.3.3. un 4.3.4. punktā minētajiem produktiem, kuru tauku saturs ir < 40 %

≤ divas piektdaļas no ML

Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)

4.3.4. punktā minētajiem produktiem, kuru tauku saturs ir ≥ 40 %

≤ 15 μg/kg

| — | To analīzes metožu izpildes kritēriji, ar kurām analizē glicidila taukskābju esteru, kas izteikti kā glicidols, saturu Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.2. punktā norādītajos pārtikas produktos.

  6.d tabula







  Parametrs | Kritērijs |
| --- | --- | --- |
| Piemērojamība | Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.2. punktā norādītie pārtikas produkti |
| Specifiskums | Nav matricas vai spektrālo piejaukumu |
| Atkārtojamība (RSDr
  ) | pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma aprēķināta RSDR
  , kas reizināta ar 0,66 |
| Reproducējamība (RSDR
  ) | aprēķināta pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma |
| Atgūstamība | 70–125 % |
| Noteikšanas robeža (LOD) | Trīs desmitdaļas no LOQ |
| Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)
  4.2.1. un 4.2.2. punktā norādītajiem produktiem | ≤ 100 μg/kg eļļās un taukos |
| Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)
  4.2.3. punktā minētajiem produktiem, kuru tauku saturs ir < 65 %, un 4.2.4. punktā minētajiem produktiem, kuru tauku saturs ir < 8 % | ≤ divas piektdaļas no ML |
| Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)
  4.2.3. punktā minētajiem produktiem, kuru tauku saturs ir ≥ 65 %, un 4.2.4. punktā minētajiem produktiem, kuru tauku saturs ir ≥ 8 % | ≤ 31 μg/kg tauku”; |

—

To analīzes metožu izpildes kritēriji, ar kurām analizē glicidila taukskābju esteru, kas izteikti kā glicidols, saturu Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.2. punktā norādītajos pārtikas produktos.

6.d tabula

Parametrs

Kritērijs

Piemērojamība

Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 4.2. punktā norādītie pārtikas produkti

Specifiskums

Nav matricas vai spektrālo piejaukumu

Atkārtojamība (RSDr
  )

pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma aprēķināta RSDR
  , kas reizināta ar 0,66

Reproducējamība (RSDR
  )

aprēķināta pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma

Atgūstamība

70–125 %

Noteikšanas robeža (LOD)

Trīs desmitdaļas no LOQ

Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)

4.2.1. un 4.2.2. punktā norādītajiem produktiem

≤ 100 μg/kg eļļās un taukos

Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)

4.2.3. punktā minētajiem produktiem, kuru tauku saturs ir < 65 %, un 4.2.4. punktā minētajiem produktiem, kuru tauku saturs ir < 8 %

≤ divas piektdaļas no ML

Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)

4.2.3. punktā minētajiem produktiem, kuru tauku saturs ir ≥ 65 %, un 4.2.4. punktā minētajiem produktiem, kuru tauku saturs ir ≥ 8 %

≤ 31 μg/kg tauku”;

| 3) | pielikuma C.3.3.1. punkta “Izpildes kritēriji” d) punktu “Piezīmes par izpildes kritērijiem” aizstāj ar šādu:






  “d) | Akrilamīda analīzes metožu izpildes kritēriji

  8. tabula







  Parametrs | Kritērijs |
| --- | --- | --- | --- |
| Piemērojamība | Visi pārtikas produkti |
| Specifiskums | Nav matricas vai spektrālo piejaukumu |
| Tukšie lauki | Mazāk nekā noteikšanas robeža (LOD) |
| Atkārtojamība (RSDr
  ) | pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma aprēķināta RSDR
  , kas reizināta ar 0,66 |
| Reproducējamība (RSDR
  ) | aprēķināta pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma |
| Atgūstamība | 75–110 % |
| Noteikšanas robeža (LOD) | Trīs desmitdaļas no LOQ |
| Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ) | Pārtikas produktiem, kuru references līmenis ir < 125 μg/kg: ≤ divas piektdaļas no references līmeņa (tomēr nav jābūt zemākai par 20 μg/kg)
  Pārtikas produktiem, kuru references līmenis ir ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg”; |

3)

pielikuma C.3.3.1. punkta “Izpildes kritēriji” d) punktu “Piezīmes par izpildes kritērijiem” aizstāj ar šādu:

“d)

Akrilamīda analīzes metožu izpildes kritēriji

8. tabula

Parametrs

Kritērijs

Piemērojamība

Visi pārtikas produkti

Specifiskums

Nav matricas vai spektrālo piejaukumu

Tukšie lauki

Mazāk nekā noteikšanas robeža (LOD)

Atkārtojamība (RSDr
  )

pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma aprēķināta RSDR
  , kas reizināta ar 0,66

Reproducējamība (RSDR
  )

aprēķināta pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma

Atgūstamība

75–110 %

Noteikšanas robeža (LOD)

Trīs desmitdaļas no LOQ

Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)

Pārtikas produktiem, kuru references līmenis ir < 125 μg/kg: ≤ divas piektdaļas no references līmeņa (tomēr nav jābūt zemākai par 20 μg/kg)

Pārtikas produktiem, kuru references līmenis ir ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg”;

| 4) | pielikuma C.3.3.1. punktā “Izpildes kritēriji” pievieno šādu e) un f) apakšpunktu:






  “e) | Perhlorāta analīzes metožu izpildes kritēriji

  9. tabula







  Parametrs | Kritērijs |
| --- | --- | --- | --- |
| Piemērojamība | Visi pārtikas produkti |
| Specifiskums | Nav matricas vai spektrālo piejaukumu |
| Atkārtojamība (RSDr
  ) | pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma aprēķināta RSDR
  , kas reizināta ar 0,66 |
| Reproducējamība (RSDR
  ) | aprēķināta pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma |
| Atgūstamība | 70–110 % |
| Noteikšanas robeža (LOD) | Trīs desmitdaļas no LOQ |
| Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ) | ≤ divas piektdaļas no ML |

4)

pielikuma C.3.3.1. punktā “Izpildes kritēriji” pievieno šādu e) un f) apakšpunktu:

“e)

Perhlorāta analīzes metožu izpildes kritēriji

9. tabula

Parametrs

Kritērijs

Piemērojamība

Visi pārtikas produkti

Specifiskums

Nav matricas vai spektrālo piejaukumu

Atkārtojamība (RSDr
  )

pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma aprēķināta RSDR
  , kas reizināta ar 0,66

Reproducējamība (RSDR
  )

aprēķināta pēc (pārveidota) Horvica vienādojuma

Atgūstamība

70–110 %

Noteikšanas robeža (LOD)

Trīs desmitdaļas no LOQ

Kvantitatīvās noteikšanas robeža (LOQ)

≤ divas piektdaļas no ML

| f) | Piezīmes par izpildes kritērijiem
  Horvica vienādojums (*1) (koncentrācijām, kur 1,2 × 10-7 ≤ C ≤ 0,138) un pārveidotais Horvica vienādojums (*2) (koncentrācijām, kur C < 1,2 × 10-7) ir vispārināti precīzijas vienādojumi, kuru rezultātu lielākajā daļā parasto analīzes metožu ietekmē nevis analizējamā viela un matrica, bet tikai koncentrācija.

  Pārveidotais Horvica vienādojums koncentrācijām, kur C < 1,2 × 10-7:


  RSDR
  = 22 %
  kur:






  — | RSDR
  ir relatīvā standartnovirze, ko aprēķina no reproducējamības apstākļos iegūtiem rezultātiem |
| --- | --- | --- |

f)

Piezīmes par izpildes kritērijiem

Horvica vienādojums (*1) (koncentrācijām, kur 1,2 × 10-7 ≤ C ≤ 0,138) un pārveidotais Horvica vienādojums (*2) (koncentrācijām, kur C < 1,2 × 10-7) ir vispārināti precīzijas vienādojumi, kuru rezultātu lielākajā daļā parasto analīzes metožu ietekmē nevis analizējamā viela un matrica, bet tikai koncentrācija.

Pārveidotais Horvica vienādojums koncentrācijām, kur C < 1,2 × 10-7:

RSDR
  = 22 %

kur:

—

RSDR
  ir relatīvā standartnovirze, ko aprēķina no reproducējamības apstākļos iegūtiem rezultātiem
  Image 1

| — | C ir koncentrācijas attiecība (t. i., 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Pārveidoto Horvica vienādojumu piemēro koncentrācijām, kur C < 1,2 × 10-7. |
| --- | --- |

—

C ir koncentrācijas attiecība (t. i., 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Pārveidoto Horvica vienādojumu piemēro koncentrācijām, kur C < 1,2 × 10-7.

Horvica vienādojums koncentrācijām, kur 1,2 × 10-7 ≤ C ≤ 0,138:

RSDR
  = 2C(-0,15)

kur:

| — | RSDR
  ir relatīvā standartnovirze, ko aprēķina no reproducējamības apstākļos iegūtiem rezultātiem |
| --- | --- |

—

RSDR
  ir relatīvā standartnovirze, ko aprēķina no reproducējamības apstākļos iegūtiem rezultātiem
  Image 2

| — | C ir koncentrācijas attiecība (t. i., 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Horvica vienādojumu piemēro koncentrācijām, kur 1,2 × 10-7 ≤ C ≤ 0,138. |
| --- | --- |

—

C ir koncentrācijas attiecība (t. i., 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Horvica vienādojumu piemēro koncentrācijām, kur 1,2 × 10-7 ≤ C ≤ 0,138.

(*1)  W. Horwitz, L.R. Kamps, K.W. Boyer, J.Assoc.Off.Analy.Chem., 63, 1980, 1344.–1354. lpp."

(*2)  M. Thompson, Analyst, 125, 2000, 385.–386. lpp.”;"

| 5) | pielikuma C.3.3.2. punktā ““Mērķatbilstības” pieeja” vārdus “8. tabula” aizstāj ar vārdiem “10. tabula”. |
| --- | --- |

5)

pielikuma C.3.3.2. punktā ““Mērķatbilstības” pieeja” vārdus “8. tabula” aizstāj ar vārdiem “10. tabula”.

---

(*1)  W. Horwitz, L.R. Kamps, K.W. Boyer, J.Assoc.Off.Analy.Chem., 63, 1980, 1344.–1354. lpp.

(*2)  M. Thompson, Analyst, 125, 2000, 385.–386. lpp.”;”

---

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/102 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/102

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2094

(2019. gada 29. novembris),

ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām benfluralīnam, dimoksistrobīnam, fluazināmam, flutolanilam, mankocebam, mekopropam-P, mepikvatam, metirāmam, oksamilam un piraklostrobīnam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 17. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļa nosaka darbīgās vielas, kuras uzskata par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļa nosaka darbīgās vielas, kuras uzskata par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009.

| (2) | Darbīgo vielu dimoksistrobīna, mankoceba, mekopropa-P, metirāma, oksamila un piraklostrobīna apstiprinājuma periods ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1796 (3) tika pagarināts līdz 2020. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgo vielu dimoksistrobīna, mankoceba, mekopropa-P, metirāma, oksamila un piraklostrobīna apstiprinājuma periods ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1796 (3) tika pagarināts līdz 2020. gada 31. janvārim.

| (3) | Darbīgo vielu benfluralīna, fluazināma, flutolanila un mepikvata apstiprinājuma periods ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/168 (4) tika pagarināts līdz 2020. gada 29. februārim. |
| --- | --- |

(3)

Darbīgo vielu benfluralīna, fluazināma, flutolanila un mepikvata apstiprinājuma periods ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/168 (4) tika pagarināts līdz 2020. gada 29. februārim.

| (4) | Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (5) ir iesniegti pieteikumi uz minēto vielu apstiprinājumu atjaunošanu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (5) ir iesniegti pieteikumi uz minēto vielu apstiprinājumu atjaunošanu.

| (5) | Ņemot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ šo darbīgo vielu novērtēšana ir aizkavējusies, to apstiprinājuma periodi, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu. Tāpēc minētos apstiprinājuma periodus nepieciešams pagarināt. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ šo darbīgo vielu novērtēšana ir aizkavējusies, to apstiprinājuma periodi, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu. Tāpēc minētos apstiprinājuma periodus nepieciešams pagarināt.

| (6) | Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. panta pirmajā daļā izvirzīto mērķi, proti, ja Komisijai ir jāpieņem regula, kurā noteikts, ka kādai šīs regulas pielikumā minētajai darbīgajai vielai apstiprinājums netiek atjaunots, jo nav izpildīti apstiprināšanas kritēriji, Komisija, izvēloties attiecīgo vēlāko datumu, termiņa beigas nosaka vai nu tajā pašā datumā, kāds bijis noteikts pirms šīs regulas pieņemšanas, vai datumā, kurā stājas spēkā regula, ar ko darbīgās vielas apstiprinājums netiek atjaunots. Ja Komisijai ir jāpieņem regula, ar kuru paredz atjaunot šīs regulas pielikumā minētas darbīgās vielas apstiprinājumu, tā atbilstoši apstākļiem centīsies noteikt agrāko iespējamo piemērošanas datumu. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. panta pirmajā daļā izvirzīto mērķi, proti, ja Komisijai ir jāpieņem regula, kurā noteikts, ka kādai šīs regulas pielikumā minētajai darbīgajai vielai apstiprinājums netiek atjaunots, jo nav izpildīti apstiprināšanas kritēriji, Komisija, izvēloties attiecīgo vēlāko datumu, termiņa beigas nosaka vai nu tajā pašā datumā, kāds bijis noteikts pirms šīs regulas pieņemšanas, vai datumā, kurā stājas spēkā regula, ar ko darbīgās vielas apstiprinājums netiek atjaunots. Ja Komisijai ir jāpieņem regula, ar kuru paredz atjaunot šīs regulas pielikumā minētas darbīgās vielas apstiprinājumu, tā atbilstoši apstākļiem centīsies noteikt agrāko iespējamo piemērošanas datumu.

| (7) | Tādēļ Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2018. gada 20. novembra Īstenošanas regula (ES) 2018/1796, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, bifenoksam, hlorpirifosam, hlorpirifosmetilam, klofentezīnam, dikambam, difenokonazolam, diflubenzuronam, diflufenikānam, dimoksistrobīnam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, lenacilam, mankocebam, mekopropam-P, metirāmam, nikosulfuronam, oksamilam, piklorāmam, piraklostrobīnam, piriproksifēnam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 294, 21.11.2018., 15. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2019. gada 31. janvāra Īstenošanas regula (ES) 2019/168, ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām abamektīnam, Bacillus subtilis (Cohn 1872) celmam QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralīnam, klodinafopam, klopiralīdam, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinilam, dihlorpropam-P, epoksikonazolam, fenpiroksimātam, fluazināmam, flutolanilam, fozetilam, Lecanicillium muscarium, mepanipirīmam, mepikvatam, Metarhizium anisopliae var. anisopliae, metkonazolam, metrafenonam, Phlebiopsis gigantea, pirimikarbam, Pseudomonas chlororaphis celmam: MA 342, pirimetanilam, Pythium oligandrum, rimsulfuronam, spinosadam, Streptomyces K61, tiakloprīdam, tolklofosmetilam, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopiram, trineksapakam, tritikonazolam, Verticillium albo-atrum un ciramam (OV L 33, 5.2.2019., 1. lpp.).

4

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis

aizawai

Bacillus thuringiensis

israeliensis

Bacillus thuringiensis

kurstaki

Beauveria bassiana

Cydia pomonella Granulovirus

CpGV

Lecanicillium muscarium

Metarhizium anisopliae

anisopliae

Phlebiopsis gigantea

Pseudomonas chlororaphis

Pythium oligandrum

Streptomyces

Trichoderma asperellum

Trichoderma atroviride

Trichoderma gamsii

Trichoderma harzianum

Verticillium albo-atrum

(5)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza šādi:

| 1) | sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 57. ierakstu par mekopropu-P datumu aizstāj ar “2021. gada 31. janvāris”; |
| --- | --- |

1)

sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 57. ierakstu par mekopropu-P datumu aizstāj ar “2021. gada 31. janvāris”;

| 2) | sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 81. ierakstu par piraklostrobīnu datumu aizstāj ar “2021. gada 31. janvāris”; |
| --- | --- |

2)

sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 81. ierakstu par piraklostrobīnu datumu aizstāj ar “2021. gada 31. janvāris”;

| 3) | sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 114. ierakstu par mankocebu datumu aizstāj ar “2021. gada 31. janvāris”; |
| --- | --- |

3)

sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 114. ierakstu par mankocebu datumu aizstāj ar “2021. gada 31. janvāris”;

| 4) | sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 115. ierakstu par metirāmu datumu aizstāj ar “2021. gada 31. janvāris”; |
| --- | --- |

4)

sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 115. ierakstu par metirāmu datumu aizstāj ar “2021. gada 31. janvāris”;

| 5) | sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 116. ierakstu par oksamilu datumu aizstāj ar “2021. gada 31. janvāris”; |
| --- | --- |

5)

sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 116. ierakstu par oksamilu datumu aizstāj ar “2021. gada 31. janvāris”;

| 6) | sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 128. ierakstu par dimoksistrobīnu datumu aizstāj ar “2021. gada 31. janvāris”; |
| --- | --- |

6)

sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 128. ierakstu par dimoksistrobīnu datumu aizstāj ar “2021. gada 31. janvāris”;

| 7) | sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 187. ierakstu par flutolanilu datumu aizstāj ar “2021. gada 28. februāris”; |
| --- | --- |

7)

sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 187. ierakstu par flutolanilu datumu aizstāj ar “2021. gada 28. februāris”;

| 8) | sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 188. ierakstu par benfluralīnu datumu aizstāj ar “2021. gada 28. februāris”; |
| --- | --- |

8)

sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 188. ierakstu par benfluralīnu datumu aizstāj ar “2021. gada 28. februāris”;

| 9) | sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 189. ierakstu par fluazināmu datumu aizstāj ar “2021. gada 28. februāris”; |
| --- | --- |

9)

sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 189. ierakstu par fluazināmu datumu aizstāj ar “2021. gada 28. februāris”;

| 10) | sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 191. ierakstu par mepikvatu datumu aizstāj ar “2021. gada 28. februāris”. |
| --- | --- |

10)

sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 191. ierakstu par mepikvatu datumu aizstāj ar “2021. gada 28. februāris”.

---

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/105 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/105

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2095

(2019. gada 29. novembris),

ar kuru 2018. gadā notikušās pārzvejas dēļ veic atvilkumu no laša nozvejas kvotas, kas Polijai pieejama 2019. gadā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008 un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 105. panta 1., 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (ES) 2017/1970 (2) Polijai 2018. gadam tika iedalīta nozvejas kvota attiecībā uz lasi Savienības ūdeņos 22.–31. apakšrajonā (SAL/3BCD-F). |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (ES) 2017/1970 (2) Polijai 2018. gadam tika iedalīta nozvejas kvota attiecībā uz lasi Savienības ūdeņos 22.–31. apakšrajonā (SAL/3BCD-F).

| (2) | Piemērojot ikgadējo elastību, kas ieviesta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (3) 15. panta 9. punktu, šī 2018. gada nozvejas kvota tika palielināta par 1369 īpatņiem. Palielinājums, kas atbilst 10 % no 2017. gadā atļautajiem izkrāvumiem, aprēķināts, pamatojoties uz atlikušajiem neizmantotajiem daudzumiem pēc nozvejas deklarāciju iesniegšanas. Inspekcijas apmeklējumos, kas 2018. gadā Polijā notikuši saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, Komisija konstatējusi, ka nozvejas datu ziņojumi bijuši nepareizi un nepilnīgi un 2017. gada Polijas kvota attiecībā uz lasi Savienības ūdeņos 22.–31. apakšrajonā tikusi pilnībā apgūta. Tāpēc Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā noteiktā ikgadējā elastība (no 2017. uz 2018. gadu) tikusi piešķirta nepamatoti, un tai atbilstošie daudzumi būtu attiecīgi jāatvelk no 2018. gada kvotas. |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot ikgadējo elastību, kas ieviesta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (3) 15. panta 9. punktu, šī 2018. gada nozvejas kvota tika palielināta par 1369 īpatņiem. Palielinājums, kas atbilst 10 % no 2017. gadā atļautajiem izkrāvumiem, aprēķināts, pamatojoties uz atlikušajiem neizmantotajiem daudzumiem pēc nozvejas deklarāciju iesniegšanas. Inspekcijas apmeklējumos, kas 2018. gadā Polijā notikuši saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, Komisija konstatējusi, ka nozvejas datu ziņojumi bijuši nepareizi un nepilnīgi un 2017. gada Polijas kvota attiecībā uz lasi Savienības ūdeņos 22.–31. apakšrajonā tikusi pilnībā apgūta. Tāpēc Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā noteiktā ikgadējā elastība (no 2017. uz 2018. gadu) tikusi piešķirta nepamatoti, un tai atbilstošie daudzumi būtu attiecīgi jāatvelk no 2018. gada kvotas.

| (3) | Salīdzinādama inspicētu un neinspicētu zvejas reisu laikā reģistrētos un paziņotos datus, Komisija ir atklājusi vēl citas nesakritības Polijas 2018. gada datos par laša zvejniecību Savienības ūdeņos 22.–31. apakšrajonā. Šīs nesakritības nozvejas sastāva ziņojumos ir apstiprinājušās vairākos revīzijas un verifikācijas apmeklējumos, kas 2018. un 2019. gadā Polijā notikuši saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Attiecīgie revīzijas ziņojumi Polijai ir pienācīgi paziņoti un ar to apspriesti. |
| --- | --- |

(3)

Salīdzinādama inspicētu un neinspicētu zvejas reisu laikā reģistrētos un paziņotos datus, Komisija ir atklājusi vēl citas nesakritības Polijas 2018. gada datos par laša zvejniecību Savienības ūdeņos 22.–31. apakšrajonā. Šīs nesakritības nozvejas sastāva ziņojumos ir apstiprinājušās vairākos revīzijas un verifikācijas apmeklējumos, kas 2018. un 2019. gadā Polijā notikuši saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Attiecīgie revīzijas ziņojumi Polijai ir pienācīgi paziņoti un ar to apspriesti.

| (4) | Apkopotie pierādījumi ir ļāvuši Komisijai konstatēt, ka 2018. gada kvota, kas ar Padomes Regulu (ES) 2017/1970 Polijai iedalīta attiecībā uz lasi Savienības ūdeņos 22.–31. apakšrajonā, tikusi pārsniegta par 2 160 lašiem. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai iedalītās nozvejas kvotas, Komisijai jāveic atvilkumi no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām nozvejas kvotām. |
| --- | --- |

(4)

Apkopotie pierādījumi ir ļāvuši Komisijai konstatēt, ka 2018. gada kvota, kas ar Padomes Regulu (ES) 2017/1970 Polijai iedalīta attiecībā uz lasi Savienības ūdeņos 22.–31. apakšrajonā, tikusi pārsniegta par 2 160 lašiem. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai iedalītās nozvejas kvotas, Komisijai jāveic atvilkumi no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām nozvejas kvotām.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. un 3. punktā paredzēts, ka šādi atvilkumi jāveic nākamajā gadā vai gados, piemērojot attiecīgos koeficientus, kas noteikti minētajos punktos. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. un 3. punktā paredzēts, ka šādi atvilkumi jāveic nākamajā gadā vai gados, piemērojot attiecīgos koeficientus, kas noteikti minētajos punktos.

| (6) | Komisijas kvantificētais pārzvejas apjoms ir mazāks par 100 tonnām, tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktu būtu jāpiemēro koeficients, kas vienāds ar 1,00, |
| --- | --- |

(6)

Komisijas kvantificētais pārzvejas apjoms ir mazāks par 100 tonnām, tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktu būtu jāpiemēro koeficients, kas vienāds ar 1,00,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

2019. gada nozvejas kvotu, kas ar Padomes Regulu (ES) 2018/1628 (4) Polijai iedalīta attiecībā uz lasi Savienības ūdeņos 22.–31. apakšrajonā, samazina, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 29. novembrī

Komisijas vārd

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2017. gada 27. oktobra Regula (ES) 2017/1970, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 281, 31.10.2017., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

3

(4)  Padomes 2018. gada 30. oktobra Regula (ES) 2018/1628, ar ko 2019. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām citos ūdeņos groza Regulu (ES) 2018/120 (OJ OV L 272, 31.10.2018., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

ATVILKUMS NO LAŠA NOZVEJAS KVOTAS, KAS POLIJAI PIEEJAMA 2019. GADĀ, ATTIECĪBĀ UZ KRĀJUMIEM, KURI TIKUŠI PĀRZVEJOTI

| Dalībvalsts | Sugas kods | Apgabala kods | Suga | Apgabals | 2018. gada sākotnējā kvota (īpatņu skaits) | 2018. gadā atļautie izkrāvumi (kopējais pielāgotais īpatņu skaits) (1) | 2018. gada kopējā nozveja (īpatņu
  skaits) | Kvotas apguve salīdzinājumā ar atļautajiem izkrāvumiem | Atļauto izkrāvumu pārsniegums (īpatņu skaits) | Koeficients (3) | Papildu koeficients  (4)
  ,
   (5) | 2019. gadā piemērojamie atvilkumi (īpatņu skaits) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PL | SAL | 3BCD-F | Lasis | Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā | 5 729 | 15 739  (2) | 17 899 | 113,72 % | 2 160 | 1,00 | / | 2 160 |

Dalībvalsts

Sugas kods

Apgabala kods

Suga

Apgabals

2018. gada sākotnējā kvota (īpatņu skaits)

2018. gadā atļautie izkrāvumi (kopējais pielāgotais īpatņu skaits) (1)

2018. gada kopējā nozveja (īpatņu

skaits)

Kvotas apguve salīdzinājumā ar atļautajiem izkrāvumiem

Atļauto izkrāvumu pārsniegums (īpatņu skaits)

Koeficients (3)

Papildu koeficients  (4)
  ,
   (5)

2019. gadā piemērojamie atvilkumi (īpatņu skaits)

PL

SAL

3BCD-F

Lasis

Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā

5 729

15 739  (2)

17 899

113,72 %

2 160

1,00

/

2 160

---

(1)  Kvotas, kas dalībvalstij pieejamas atbilstīgi attiecīgajām zvejas iespēju regulām pēc tam, kad ņemta vērā apmaiņa ar zvejas iespējām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.) 16. panta 8. punktu, kvotu pārcēlumi no 2017. uz 2018. gadu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.) 4. panta 2. punktu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu vai zvejas iespēju pārdalīšana un atvilkumu izdarīšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. un 105. pantu.

(2)  Pēc tam kad konstatēts, ka 2017. gada nozvejas datu ziņojumi bijuši nepareizi un nepilnīgi, daudzums samazināts vēl par 1369 lašiem, kas atbilst ikgadējai elastībai, kura 2018. gadā nepamatoti piešķirta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu.

(3)  Noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktā. Atvilkumu, kas vienāds ar pārzvejas apjomu * 1,00, piemēro visos gadījumos, kad pārzvejas apjoms ir mazāks vai vienāds ar 100 tonnām.

(4)  Noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 3. punktā un piemērojams, ja pārzvejas apjoms pārsniedz 10 %.

(5)  urts “A” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo pārzveja konstatēta secīgi 2016., 2017. un 2018. gadā. Burts “C” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo uz krājumu attiecas daudzgadu pārvaldības plāns.

---

LĒMUMI

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/108 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/108

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2019/2096

(2019. gada 28. novembris)

par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2019/948 (EUTM Mali/2/2019)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/34/KĀDP (2013. gada 17. janvāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (1), un jo īpaši tā 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmuma 2013/34/KĀDP 5. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par EUTM Mali politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumus par nākamo ES misijas EUTM Mali spēku komandieru iecelšanu amatā. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmuma 2013/34/KĀDP 5. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par EUTM Mali politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumus par nākamo ES misijas EUTM Mali spēku komandieru iecelšanu amatā.

| (2) | 2019. gada 29. maijā PDK pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/948 (2), ar ko par ES misijas EUTM Mali spēku komandieri iecēla brigādes ģenerāli Christian HABERSATTER. |
| --- | --- |

(2)

2019. gada 29. maijā PDK pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/948 (2), ar ko par ES misijas EUTM Mali spēku komandieri iecēla brigādes ģenerāli Christian HABERSATTER.

| (3) | 2019. gada 22. oktobrī Portugāle ierosināja par ES misijas EUTM Mali spēku komandieri no 2019. gada 12. decembra iecelt brigādes ģenerāli João Pedro RATO BOGA DE OLIVEIRA RIBEIRO, kurš nomainītu brigādes ģenerāli Christian HABERSATTER. |
| --- | --- |

(3)

2019. gada 22. oktobrī Portugāle ierosināja par ES misijas EUTM Mali spēku komandieri no 2019. gada 12. decembra iecelt brigādes ģenerāli João Pedro RATO BOGA DE OLIVEIRA RIBEIRO, kurš nomainītu brigādes ģenerāli Christian HABERSATTER.

| (4) | ES Militārā komiteja 2019. gada 29. oktobrī atbalstīja minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja 2019. gada 29. oktobrī atbalstīja minēto ieteikumu.

| (5) | Ir jāpieņem lēmumu par brigādes ģenerāļa João Pedro RATO BOGA DE OLIVEIRA RIBEIRO iecelšanu misijas EUTM Mali spēku komandieri no 2019. gada 12. decembra. |
| --- | --- |

(5)

Ir jāpieņem lēmumu par brigādes ģenerāļa João Pedro RATO BOGA DE OLIVEIRA RIBEIRO iecelšanu misijas EUTM Mali spēku komandieri no 2019. gada 12. decembra.

| (6) | Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2019/948 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2019/948 būtu jāatceļ.

| (7) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Brigādes ģenerāli João Pedro RATO BOGA DE OLIVEIRA RIBEIRO ar šo no 2019. gada 12. decembra ieceļ par ES misijas spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali).

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu (KĀDP) 2019/948.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 12. decembrī.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

Priekšsēdētāja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  OV L 14, 18.1.2013., 19. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas lēmums (KĀDP) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2018/1791 (EUTM Mali 1/2019) (OV L 152, 11.6.2019., 72. lpp.).

2

EUTM Mali

---

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/110 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/110

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2097

(2019. gada 2. decembris),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Rumānija

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Rumānijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2017. gada 3. aprīlī ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/665 (4)
  Gheorghe CATRINOIU kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Emil BOC kungs. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2017. gada 3. aprīlī ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/665 (4)
  Gheorghe CATRINOIU kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Emil BOC kungs.

| (2) | Pēc Gheorghe FALCĂ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Gheorghe FALCĂ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

| (3) | Pēc Emil BOC kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(3)

Pēc Emil BOC kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

| a) | par locekli:






  — | Emil BOC kungs, Mayor of Cluj-Napoca; |
| --- | --- | --- |

a)

par locekli:

—

Emil BOC kungs, Mayor of Cluj-Napoca;

un

| b) | par locekļa aizstājēju:






  — | Daniel Ștefan DRĂGULIN kungs, Mayor of Călărași. |
| --- | --- | --- |

b)

par locekļa aizstājēju:

—

Daniel Ștefan DRĂGULIN kungs, Mayor of Călărași.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 2. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

M. OHISALO

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2017/665 (2017. gada 3. aprīlis), ar ko ieceļ piecus Reģionu komitejas locekļus un deviņus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Rumānija (OV L 94, 7.4.2017., 40. lpp.).

4

---

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/111 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/111

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2098

(2019. gada 28. novembris)

par dzīvnieku veselības pagaidu prasībām attiecībā uz tādu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, kuru izcelsme ir Savienībā un kuri tiek nosūtīti atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts tos liegusi ievest savā teritorijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8092)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta 5. punkta trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2002/99/EK nosaka vispārējus dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanu Savienībā no trešām valstīm. Konkrētāk, tajā ir paredzēts, ka Komisija pieņem noteikumus par noteiktiem šo produktu ievešanas veidiem. Minētajā direktīvā paredzētie dzīvnieku veselības noteikumi neietekmē noteikumus par veterinārajām pārbaudēm, kas paredzēti Padomes Direktīvā 97/78/EK (2), un tos piemēro paralēli noteikumiem par veterinārajām pārbaudēm. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2002/99/EK nosaka vispārējus dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanu Savienībā no trešām valstīm. Konkrētāk, tajā ir paredzēts, ka Komisija pieņem noteikumus par noteiktiem šo produktu ievešanas veidiem. Minētajā direktīvā paredzētie dzīvnieku veselības noteikumi neietekmē noteikumus par veterinārajām pārbaudēm, kas paredzēti Padomes Direktīvā 97/78/EK (2), un tos piemēro paralēli noteikumiem par veterinārajām pārbaudēm.

| (2) | Direktīva 97/78/EK paredz noteikumus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz tādu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, ko Savienībā ieved no trešām valstīm, arī produktiem, kas ietilpst Direktīvas 2002/99/EK piemērošanas jomā. Direktīvas 97/78/EK 15. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm, ievērojot konkrētus nosacījumus, ir jāatļauj šādus produktus ievest atpakaļ, ja trešā valsts tos ir liegusi ievest savā teritorijā. Šajos nosacījumos ietilpst sertifikācijas prasības, un to nolūks ir sabiedrības un dzīvnieku veselības aizsardzība. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 97/78/EK paredz noteikumus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz tādu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, ko Savienībā ieved no trešām valstīm, arī produktiem, kas ietilpst Direktīvas 2002/99/EK piemērošanas jomā. Direktīvas 97/78/EK 15. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm, ievērojot konkrētus nosacījumus, ir jāatļauj šādus produktus ievest atpakaļ, ja trešā valsts tos ir liegusi ievest savā teritorijā. Šajos nosacījumos ietilpst sertifikācijas prasības, un to nolūks ir sabiedrības un dzīvnieku veselības aizsardzība.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (3) no 2019. gada 14. decembra atceļ Direktīvu 97/78/EK. Ar minēto regulu ir izveidots jauns tiesiskais regulējums attiecībā uz oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, kas vajadzīgas, lai pārliecinātos par Savienības lauksaimniecības un pārtikas ķēdes tiesību aktu pareizu piemērošanu. Tajā paredzēti noteikumi, kas cita starpā attiecas uz tādu sūtījumu oficiālajām kontrolēm, kuros ir dzīvnieku izcelsmes produkti, arī pārtika, un kurus ieved Savienībā. Turklāt ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (4) no 2021. gada 21. aprīļa tiek atcelta Direktīva 2002/99/EK. Regulā (ES) 2016/429 ir paredzēti noteikumi par dzīvnieku slimību profilaksi, t. sk. noteikumi par dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanu Savienībā. Abās minētajās regulās izklāstītie noteikumi tiek piemēroti paralēli, bet Regulā (ES) 2017/625 paredzētie noteikumi pēc būtības ir horizontāli, savukārt Regulā (ES) 2016/429 paredzētie noteikumi ir vairāk vērsti uz nozari, jo tie attiecas uz dzīvnieku veselību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (3) no 2019. gada 14. decembra atceļ Direktīvu 97/78/EK. Ar minēto regulu ir izveidots jauns tiesiskais regulējums attiecībā uz oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, kas vajadzīgas, lai pārliecinātos par Savienības lauksaimniecības un pārtikas ķēdes tiesību aktu pareizu piemērošanu. Tajā paredzēti noteikumi, kas cita starpā attiecas uz tādu sūtījumu oficiālajām kontrolēm, kuros ir dzīvnieku izcelsmes produkti, arī pārtika, un kurus ieved Savienībā. Turklāt ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (4) no 2021. gada 21. aprīļa tiek atcelta Direktīva 2002/99/EK. Regulā (ES) 2016/429 ir paredzēti noteikumi par dzīvnieku slimību profilaksi, t. sk. noteikumi par dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanu Savienībā. Abās minētajās regulās izklāstītie noteikumi tiek piemēroti paralēli, bet Regulā (ES) 2017/625 paredzētie noteikumi pēc būtības ir horizontāli, savukārt Regulā (ES) 2016/429 paredzētie noteikumi ir vairāk vērsti uz nozari, jo tie attiecas uz dzīvnieku veselību.

| (4) | Atbilstoši Regulai (ES) 2017/625 tagad ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/2074 (5) ir ieviesti papildinoši noteikumi par oficiālo kontroļu veikšanu tādu dzīvnieku un preču sūtījumiem, kuru izcelsme ir Savienībā un kuri tiek nosūtīti atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts tos liegusi ievest savā teritorijā. Šo papildinošo noteikumu mērķis ir pārliecināties, vai sūtījumi, kas tiek nosūtīti atpakaļ, cita starpā atbilst dzīvnieku veselības prasībām, un tie atsaucas uz prasībām, kas izklāstītas Savienības dzīvnieku veselības noteikumos. Minēto deleģēto regulu piemēro no 2019. gada 14. decembra atbilstoši Regulas (ES) 2017/625 piemērošanas sākuma dienai. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstoši Regulai (ES) 2017/625 tagad ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/2074 (5) ir ieviesti papildinoši noteikumi par oficiālo kontroļu veikšanu tādu dzīvnieku un preču sūtījumiem, kuru izcelsme ir Savienībā un kuri tiek nosūtīti atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts tos liegusi ievest savā teritorijā. Šo papildinošo noteikumu mērķis ir pārliecināties, vai sūtījumi, kas tiek nosūtīti atpakaļ, cita starpā atbilst dzīvnieku veselības prasībām, un tie atsaucas uz prasībām, kas izklāstītas Savienības dzīvnieku veselības noteikumos. Minēto deleģēto regulu piemēro no 2019. gada 14. decembra atbilstoši Regulas (ES) 2017/625 piemērošanas sākuma dienai.

| (5) | Komisijas tiesību aktos par Direktīvas 2002/99/EK īstenošanu pašlaik nav noteiktas īpašas dzīvnieku veselības prasības tādu dzīvnieku izcelsmes produktu atkārtotai ievešanai Savienībā, kuri ir eksportēti no Savienības un kurus trešā valsts ir liegusi ievest savā teritorijā. Tāpēc, lai nodrošinātu juridisko noteiktību par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, un lai no 2019. gada 14. decembra, proti, pēc Direktīvas 97/78/EK atcelšanas, mazinātu iespējamos dzīvnieku veselības apdraudējumus, būtu jānosaka dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu minēto sūtījumu atkārtotu ievešanu Savienībā, kuri ir eksportēti no Savienības un kurus trešās valstis ir liegušas ievest savā teritorijā. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas tiesību aktos par Direktīvas 2002/99/EK īstenošanu pašlaik nav noteiktas īpašas dzīvnieku veselības prasības tādu dzīvnieku izcelsmes produktu atkārtotai ievešanai Savienībā, kuri ir eksportēti no Savienības un kurus trešā valsts ir liegusi ievest savā teritorijā. Tāpēc, lai nodrošinātu juridisko noteiktību par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem, un lai no 2019. gada 14. decembra, proti, pēc Direktīvas 97/78/EK atcelšanas, mazinātu iespējamos dzīvnieku veselības apdraudējumus, būtu jānosaka dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu minēto sūtījumu atkārtotu ievešanu Savienībā, kuri ir eksportēti no Savienības un kurus trešās valstis ir liegušas ievest savā teritorijā.

| (6) | Konkrētāk, minēto produktu izkraušana, glabāšana un pārkraušana trešās valstīs nedrīkstētu radīt apdraudējumus attiecībā uz tādu konkrētu dzīvnieku slimību patogēnu izplatību un ieviešanu Savienībā, kas uzskaitītas Direktīvas 2002/99/EK I pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Konkrētāk, minēto produktu izkraušana, glabāšana un pārkraušana trešās valstīs nedrīkstētu radīt apdraudējumus attiecībā uz tādu konkrētu dzīvnieku slimību patogēnu izplatību un ieviešanu Savienībā, kas uzskaitītas Direktīvas 2002/99/EK I pielikumā.

| (7) | Papildus eksporta dalībvalsts kompetentās iestādes izdotajiem dokumentu oriģināleksemplāriem vajadzētu būt arī atļautam par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu izcelsmi pārliecināties, pamatojoties uz oficiālā sertifikāta oriģināleksemplāra elektronisko ekvivalentu, kas iesniegts informācijas pārvaldības sistēmā oficiālo kontroļu vajadzībām (IMSOC), kura minēta Regulas (ES) 2017/625 131. pantā un izveidota ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/1715 (6). |
| --- | --- |

(7)

Papildus eksporta dalībvalsts kompetentās iestādes izdotajiem dokumentu oriģināleksemplāriem vajadzētu būt arī atļautam par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu izcelsmi pārliecināties, pamatojoties uz oficiālā sertifikāta oriģināleksemplāra elektronisko ekvivalentu, kas iesniegts informācijas pārvaldības sistēmā oficiālo kontroļu vajadzībām (IMSOC), kura minēta Regulas (ES) 2017/625 131. pantā un izveidota ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/1715 (6).

| (8) | Ja kompetentā iestāde galamērķa vietā Savienībā ir piekritusi saņemt lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu, kas ir nosūtīts atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts to liegusi ievest savā teritorijā, būtu jāatļauj šādu sūtījumu transportēt uz galamērķa vietu Savienībā. |
| --- | --- |

(8)

Ja kompetentā iestāde galamērķa vietā Savienībā ir piekritusi saņemt lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu, kas ir nosūtīts atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts to liegusi ievest savā teritorijā, būtu jāatļauj šādu sūtījumu transportēt uz galamērķa vietu Savienībā.

| (9) | Jānodrošina, ka lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumi, kuri ir nosūtīti atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts tos liegusi ievest savā teritorijā, nonāk savā galamērķa vietā Savienībā. Tāpēc šādu sūtījumu transportēšanas un atvešanas pārraudzībai no atvešanas robežkontroles punkta līdz uzņēmumam galamērķa vietā Savienībā būtu jāpiemēro procesuālās prasības, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/1666 (7). |
| --- | --- |

(9)

Jānodrošina, ka lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumi, kuri ir nosūtīti atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts tos liegusi ievest savā teritorijā, nonāk savā galamērķa vietā Savienībā. Tāpēc šādu sūtījumu transportēšanas un atvešanas pārraudzībai no atvešanas robežkontroles punkta līdz uzņēmumam galamērķa vietā Savienībā būtu jāpiemēro procesuālās prasības, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/1666 (7).

| (10) | Šajā īstenošanas lēmumā noteiktās dzīvnieku veselības prasības būtu jāpiemēro līdz 2021. gada 21. aprīlim, jo no šā datuma piemēro Regulu (ES) 2016/429 un Komisijas deleģēto regulu par dzīvnieku veselības noteikumiem attiecībā uz trešo valstu vai teritoriju izcelsmes konkrētu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanu Savienībā, pārvietošanu un apstrādi pēc ievešanas. |
| --- | --- |

(10)

Šajā īstenošanas lēmumā noteiktās dzīvnieku veselības prasības būtu jāpiemēro līdz 2021. gada 21. aprīlim, jo no šā datuma piemēro Regulu (ES) 2016/429 un Komisijas deleģēto regulu par dzīvnieku veselības noteikumiem attiecībā uz trešo valstu vai teritoriju izcelsmes konkrētu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanu Savienībā, pārvietošanu un apstrādi pēc ievešanas.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Robežkontroles punkta kompetentā iestāde atļauj ievest Savienībā Padomes Direktīvas 2002/99/EK 2. panta 4. punktā definēto dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, kuru izcelsme ir Savienībā un kuri tiek nosūtīti atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts tos liegusi ievest savā teritorijā, ja ir izpildītas šādas prasības:

| a) | sūtījumam ir pievienots eksporta dalībvalsts kompetentās iestādes izdots oficiālā sertifikāta vai dokumenta oriģināleksemplārs vai tā elektronisks ekvivalents, kas iesniegts informācijas pārvaldības sistēmā oficiālo kontroļu vajadzībām (IMSOC), kura minēta Regulas (ES) 2017/625 131. pantā un izveidota ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/1715, vai apliecināta tā kopija; |
| --- | --- |

a)

sūtījumam ir pievienots eksporta dalībvalsts kompetentās iestādes izdots oficiālā sertifikāta vai dokumenta oriģināleksemplārs vai tā elektronisks ekvivalents, kas iesniegts informācijas pārvaldības sistēmā oficiālo kontroļu vajadzībām (IMSOC), kura minēta Regulas (ES) 2017/625 131. pantā un izveidota ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/1715, vai apliecināta tā kopija;

| b) | sūtījumam ir pievienota deklarācija, kuru izdevusi kompetentā iestāde galamērķa vietā Savienībā un kurā apliecināts, ka tā piekrīt saņemt sūtījumu, un norādīta galamērķa vieta sūtījuma atgriešanai Savienībā; |
| --- | --- |

b)

sūtījumam ir pievienota deklarācija, kuru izdevusi kompetentā iestāde galamērķa vietā Savienībā un kurā apliecināts, ka tā piekrīt saņemt sūtījumu, un norādīta galamērķa vieta sūtījuma atgriešanai Savienībā;

| c) | sūtījumam ir pievienots viens no šādiem dokumentiem, kurā norādīts iemesls, kāpēc trešā valsts to liegusi ievest savā teritorijā, attiecīgā gadījumā izkraušanas, glabāšanas un pārkraušanas vieta un datums trešā valstī un šāda informācija:






  i) | attiecībā uz konteineriem vai iepakojumiem ar neskartu oriģinālo plombu – par sūtījumu atbildīgā operatora deklarācija, kurā apstiprināts, ka pārvadājums ir noticis dzīvnieku izcelsmes produktu veidam piemērotos apstākļos un sūtījuma saturs pārvadājuma laikā nav mainīts; vai |
| --- | --- | --- |

c)

sūtījumam ir pievienots viens no šādiem dokumentiem, kurā norādīts iemesls, kāpēc trešā valsts to liegusi ievest savā teritorijā, attiecīgā gadījumā izkraušanas, glabāšanas un pārkraušanas vieta un datums trešā valstī un šāda informācija:

i)

attiecībā uz konteineriem vai iepakojumiem ar neskartu oriģinālo plombu – par sūtījumu atbildīgā operatora deklarācija, kurā apstiprināts, ka pārvadājums ir noticis dzīvnieku izcelsmes produktu veidam piemērotos apstākļos un sūtījuma saturs pārvadājuma laikā nav mainīts; vai

| ii) | trešās valsts kompetentās iestādes vai citas publiskā sektora iestādes oficiāla deklarācija, kurā apstiprināts, ka d) apakšpunkta prasības ir izpildītas; |
| --- | --- |

ii)

trešās valsts kompetentās iestādes vai citas publiskā sektora iestādes oficiāla deklarācija, kurā apstiprināts, ka d) apakšpunkta prasības ir izpildītas;

| d) | ja dzīvnieku izcelsmes produkti trešā valstī tikuši izkrauti, trešās valsts kompetentās iestādes vai citas publiskā sektora iestādes izdots apliecinājums, ka:






  i) | ar dzīvnieku izcelsmes produktiem trešā valstī nav veiktas nekādas citas darbības, izņemot izkraušanu, glabāšanu un pārkraušanu; |
| --- | --- | --- |

d)

ja dzīvnieku izcelsmes produkti trešā valstī tikuši izkrauti, trešās valsts kompetentās iestādes vai citas publiskā sektora iestādes izdots apliecinājums, ka:

i)

ar dzīvnieku izcelsmes produktiem trešā valstī nav veiktas nekādas citas darbības, izņemot izkraušanu, glabāšanu un pārkraušanu;

| ii) | izkraušanas, glabāšanas un pārkraušanas laikā trešā valstī ir ieviesti efektīvi pasākumi, kas vajadzīgi, lai novērstu dzīvnieku izcelsmes produktu kontamināciju ar slimības ierosinātājiem, kas rada pārnēsājamas dzīvnieku slimības, kuras uzskaitītas Direktīvas 2002/99/EK I pielikumā; |
| --- | --- |

ii)

izkraušanas, glabāšanas un pārkraušanas laikā trešā valstī ir ieviesti efektīvi pasākumi, kas vajadzīgi, lai novērstu dzīvnieku izcelsmes produktu kontamināciju ar slimības ierosinātājiem, kas rada pārnēsājamas dzīvnieku slimības, kuras uzskaitītas Direktīvas 2002/99/EK I pielikumā;

| iii) | izkraušanas, glabāšanas un pārkraušanas laikā trešā valstī izkraušanas, glabāšanas un pārkraušanas vietai nav noteikti dzīvnieku pārvadājumu ierobežojumi saistībā ar pārnēsājamām dzīvnieku slimībām, kuras uzskaitītas Direktīvas 2002/99/EK I pielikumā. |
| --- | --- |

iii)

izkraušanas, glabāšanas un pārkraušanas laikā trešā valstī izkraušanas, glabāšanas un pārkraušanas vietai nav noteikti dzīvnieku pārvadājumu ierobežojumi saistībā ar pārnēsājamām dzīvnieku slimībām, kuras uzskaitītas Direktīvas 2002/99/EK I pielikumā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, gadījumos, kad eksporta dalībvalsts kompetentā iestāde nav izdevusi minētajā noteikumā norādīto dokumentāciju, sūtījuma izcelsmi autentificē citā veidā, pamatojoties uz dokumentētiem pierādījumiem, ko sniedzis par sūtījumu atbildīgais operators.

3.   Robežkontroles punkta kompetentā iestāde pārrauga dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījuma transportēšanu un atvešanu galamērķa vietā saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/1666 2. un 3. pantu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2019. gada 14. decembra līdz 2021. gada 21. aprīlim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

1

(2)  Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīva 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regula (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (Dzīvnieku veselības tiesību akts) (OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2019. gada 23. septembra Deleģētā regula (ES) 2019/2074, ar ko, paredzot noteikumus par konkrētām oficiālām kontrolēm attiecībā uz noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumiem, kuru izcelsme ir Savienībā un kuri tiek nosūtīti atpakaļ uz Savienību pēc tam, kad trešā valsts tos liegusi ievest savā teritorijā, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 316, 6.12.2019., 6. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2019. gada 30. septembra Īstenošanas regula (ES) 2019/1715, ar ko nosaka noteikumus par oficiālo kontroļu informācijas pārvaldības sistēmas un tās sistēmas komponentu darbību (“
  IMSOC regula”) (OV L 261, 14.10.2019., 37. lpp.).

6

IMSOC

(7)  Komisijas 2019. gada 24. jūnija Deleģētā regula (ES) 2019/1666, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 papildina saistībā ar nosacījumiem attiecībā uz noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumu transportēšanas un atvešanas pārraudzību no atvešanas robežkontroles punkta līdz uzņēmumam galamērķa vietā Savienībā (OV L 255, 4.10.2019., 1. lpp.).

7

---