# Eiropas Savienības L 328/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 328 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 18. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 328

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 18. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2160 (2019. gada 27. novembris), ar ko attiecībā uz riska darījumiem segto obligāciju veidā groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (
  1
  ) | 1 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2161 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES attiecībā uz Savienības patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu labāku izpildi un modernizēšanu (
  1
  ) | 7 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2162 (2019. gada 27. novembris) par segto obligāciju emisiju un segto obligāciju publisko uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2009/65/EK un 2014/59/ES (
  1
  ) | 29 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2160 (2019. gada 27. novembris), ar ko attiecībā uz riska darījumiem segto obligāciju veidā groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (
  1
  )

1

1

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2161 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES attiecībā uz Savienības patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu labāku izpildi un modernizēšanu (
  1
  )

1

7

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2162 (2019. gada 27. novembris) par segto obligāciju emisiju un segto obligāciju publisko uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2009/65/EK un 2014/59/ES (
  1
  )

1

29

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2163 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz 2020. un 2021. gadu nosaka sprūda apjomus iespējamai papildu ievedmuitas nodokļu piemērošanai dažu veidu augļiem un dārzeņiem | 58 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2164 (2019. gada 17. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (
  1
  ) | 61 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2019/2165 (2019. gada 17. decembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļai kā jaunam pārtikas produktam atļauj mainīt specifikācijas un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  ) | 81 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2166 (2019. gada 16. decembris), ar ko Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES groza attiecībā uz Serbijas un Dienvidkorejas iekļaušanu to trešo valstu un teritoriju sarakstos, kuru uzraudzības un regulatīvās prasības uzskata par līdzvērtīgām, lai riska darījumiem piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 atbilstīgu pieeju (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2167 (2019. gada 17. decembris), ar ko Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkcijām apstiprina tīkla stratēģijas plānu 2020.–2029. gadam | 89 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2168 (2019. gada 17. decembris) par Tīkla pārvaldības padomes priekšsēdētāja, locekļu un viņu aizstājēju un Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienības locekļu un viņu aizstājēju iecelšanu uz trešo pārskata periodu (2020.–2024. gads) gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkciju īstenošanai | 90 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2169 (2019. gada 17. decembris), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 9369) (
  1
  ) | 97 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2163 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz 2020. un 2021. gadu nosaka sprūda apjomus iespējamai papildu ievedmuitas nodokļu piemērošanai dažu veidu augļiem un dārzeņiem

58

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2164 (2019. gada 17. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (
  1
  )

1

61

*

Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2019/2165 (2019. gada 17. decembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļai kā jaunam pārtikas produktam atļauj mainīt specifikācijas un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  )

Coriandrum sativum

1

81

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2166 (2019. gada 16. decembris), ar ko Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES groza attiecībā uz Serbijas un Dienvidkorejas iekļaušanu to trešo valstu un teritoriju sarakstos, kuru uzraudzības un regulatīvās prasības uzskata par līdzvērtīgām, lai riska darījumiem piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 atbilstīgu pieeju (
  1
  )

1

84

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2167 (2019. gada 17. decembris), ar ko Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkcijām apstiprina tīkla stratēģijas plānu 2020.–2029. gadam

89

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2168 (2019. gada 17. decembris) par Tīkla pārvaldības padomes priekšsēdētāja, locekļu un viņu aizstājēju un Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienības locekļu un viņu aizstājēju iecelšanu uz trešo pārskata periodu (2020.–2024. gads) gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkciju īstenošanai

90

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2169 (2019. gada 17. decembris), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 9369) (
  1
  )

1

97

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 18.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 328/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/2160

(2019. gada 27. novembris),

ar ko attiecībā uz riska darījumiem segto obligāciju veidā groza Regulu (ES) Nr. 575/2013

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (4) 129. pants paredz preferenciāla režīma piemērošanu segtajām obligācijām, nosakot dažus nosacījumus. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/2162 (5) ir precizēti segto obligāciju pamatelementi un paredzēta vispārēja segto obligāciju definīcija. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (4) 129. pants paredz preferenciāla režīma piemērošanu segtajām obligācijām, nosakot dažus nosacījumus. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/2162 (5) ir precizēti segto obligāciju pamatelementi un paredzēta vispārēja segto obligāciju definīcija.

| (2) | Komisija 2013. gada 20. decembrī lūdza Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Banku iestāde) (“EBI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (6), sniegt atzinumu par Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantā izklāstīto segto obligāciju riska pakāpju atbilstīgumu. Saskaņā ar EBI 2014. gada 1. jūlija atzinumu Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteiktais riska pakāpju regulējums principā ir atbilstīgs prudenciālais režīms. Tomēr EBI ieteica turpināt apsvērt iespēju papildināt preferenciāla riska pakāpju režīma atbilstības prasības, lai tās aptvertu vismaz likviditātes riska mazināšanas un virsnodrošināšanas jomu, kompetento iestāžu lomu un pastāvošo prasību attiecībā uz informācijas atklāšanu ieguldītājiem turpmāku pilnveidošanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2013. gada 20. decembrī lūdza Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Banku iestāde) (“EBI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (6), sniegt atzinumu par Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantā izklāstīto segto obligāciju riska pakāpju atbilstīgumu. Saskaņā ar EBI 2014. gada 1. jūlija atzinumu Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteiktais riska pakāpju regulējums principā ir atbilstīgs prudenciālais režīms. Tomēr EBI ieteica turpināt apsvērt iespēju papildināt preferenciāla riska pakāpju režīma atbilstības prasības, lai tās aptvertu vismaz likviditātes riska mazināšanas un virsnodrošināšanas jomu, kompetento iestāžu lomu un pastāvošo prasību attiecībā uz informācijas atklāšanu ieguldītājiem turpmāku pilnveidošanu.

| (3) | Ņemot vērā EBI atzinumu, ir atbilstīgi pieņemt papildu prasības attiecībā uz segtajām obligācijām, tādējādi palielinot to segto obligāciju kvalitāti, kuras atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 labvēlīgā kapitāla režīma piemērošanai. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā EBI atzinumu, ir atbilstīgi pieņemt papildu prasības attiecībā uz segtajām obligācijām, tādējādi palielinot to segto obligāciju kvalitāti, kuras atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 labvēlīgā kapitāla režīma piemērošanai.

| (4) | Kompetentās iestādes var daļēji nepiemērot prasību, ka riska darījumiem ar kredītiestādēm seguma portfelī jāatbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei, un atļaut, ka riska darījumi līdz pat 10 % apmērā no emitējošās finanšu iestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības tā vietā atbilst kredītkvalitātes 2. pakāpei. Tomēr šādu daļēju atbrīvojumu piemēro tikai pēc iepriekšējas apspriešanās ar EBI un tikai tad, ja var tikt dokumentētas būtiskas iespējamas koncentrācijas problēmas, kas attiecīgajās dalībvalstīs rodas kredītkvalitātes 1. pakāpes piemērošanas rezultātā. Tā kā lielākajā daļā dalībvalstu – gan eurozonā, gan ārpus tās – ir kļuvis arvien grūtāk ievērot ārējo kredītvērtēšanas institūciju publiskotās prasības, kas paredz, ka riska darījumiem ir jāatbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei, šāda daļēja atbrīvojuma piemērošanu par nepieciešamu atzina tās dalībvalstis, kurās atrodas lielākie segto obligāciju tirgi. Lai vienkāršotu riska darījumu ar kredītiestādēm izmantošanu kā segtu obligāciju nodrošinājumu un lai risinātu ar koncentrāciju saistītās potenciālās problēmas, ir nepieciešams grozīt Regulu (ES) Nr. 575/2013, paredzot noteikumu, ka kredītkvalitātes 2. pakāpei atbilstošus riska darījumus ar kredītiestādēm ir atļauts veikt apmērā, kas nepārsniedz 10 % no emitējošās finanšu iestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības, bez nepieciešamības apspriesties ar EBI. Gadījumos, kad būtu pārāk grūti nodrošināt atbilstību kredītkvalitātes 1. vai 2. pakāpei, atsevišķās dalībvalstīs attiecībā uz īstermiņa noguldījumiem un atvasinātajiem instrumentiem būtu jāatļauj izmantot kredītkvalitātes 3. pakāpi. Kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas atbilstīgi Direktīvai (ES) 2019/2162, būtu jāspēj pēc apspriešanās ar EBI atļaut izmantot kredītkvalitātes 3. pakāpi attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem, lai risinātu iespējamās koncentrācijas problēmas. |
| --- | --- |

(4)

Kompetentās iestādes var daļēji nepiemērot prasību, ka riska darījumiem ar kredītiestādēm seguma portfelī jāatbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei, un atļaut, ka riska darījumi līdz pat 10 % apmērā no emitējošās finanšu iestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības tā vietā atbilst kredītkvalitātes 2. pakāpei. Tomēr šādu daļēju atbrīvojumu piemēro tikai pēc iepriekšējas apspriešanās ar EBI un tikai tad, ja var tikt dokumentētas būtiskas iespējamas koncentrācijas problēmas, kas attiecīgajās dalībvalstīs rodas kredītkvalitātes 1. pakāpes piemērošanas rezultātā. Tā kā lielākajā daļā dalībvalstu – gan eurozonā, gan ārpus tās – ir kļuvis arvien grūtāk ievērot ārējo kredītvērtēšanas institūciju publiskotās prasības, kas paredz, ka riska darījumiem ir jāatbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei, šāda daļēja atbrīvojuma piemērošanu par nepieciešamu atzina tās dalībvalstis, kurās atrodas lielākie segto obligāciju tirgi. Lai vienkāršotu riska darījumu ar kredītiestādēm izmantošanu kā segtu obligāciju nodrošinājumu un lai risinātu ar koncentrāciju saistītās potenciālās problēmas, ir nepieciešams grozīt Regulu (ES) Nr. 575/2013, paredzot noteikumu, ka kredītkvalitātes 2. pakāpei atbilstošus riska darījumus ar kredītiestādēm ir atļauts veikt apmērā, kas nepārsniedz 10 % no emitējošās finanšu iestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības, bez nepieciešamības apspriesties ar EBI. Gadījumos, kad būtu pārāk grūti nodrošināt atbilstību kredītkvalitātes 1. vai 2. pakāpei, atsevišķās dalībvalstīs attiecībā uz īstermiņa noguldījumiem un atvasinātajiem instrumentiem būtu jāatļauj izmantot kredītkvalitātes 3. pakāpi. Kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas atbilstīgi Direktīvai (ES) 2019/2162, būtu jāspēj pēc apspriešanās ar EBI atļaut izmantot kredītkvalitātes 3. pakāpi attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem, lai risinātu iespējamās koncentrācijas problēmas.

| (5) | Aizdevumi, kas nodrošināti ar prioritārām ieguldījumu apliecībām, kuras emitējis Francijas Fonds Communs de Titrisation vai līdzvērtīgas struktūras, kas vērtspapīro mājokļa īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu riska darījumus, ir atbilstīgi aktīvi, kurus var izmantot kā segtu obligāciju nodrošinājumu līdz pat 10 % apmērā no emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības (“10 % robežvērtība”). Tomēr Regulas (ES) Nr. 575/2013 496. pants ļauj kompetentajām iestādēm nepiemērot šo 10 % robežvērtību. Turklāt tās pašas regulas 503. panta 4. punkts paredz, ka Komisija pārskata minētās atkāpes – kas ļauj kompetentajām iestādēm nepiemērot 10 % robežvērtību – atbilstību. Komisija 2013. gada 22. decembrī lūdza EBI sniegt atzinumu par šo jautājumu. Savā atzinumā EBI norādīja, ka prioritāro ieguldījumu apliecību, kuras emitējis Francijas Fonds Communs de Titrisation vai līdzvērtīgas struktūras, kas vērtspapīro mājokļa īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu riska darījumus, izmantošana par nodrošinājumu radītu prudenciāla rakstura bažas, jo ar vērtspapīrošanas apliecībām nodrošinātai segtu obligāciju programmai ir divkārša slāņa struktūra un līdz ar to tā izraisītu nepietiekamu pārredzamību attiecībā uz seguma portfeļa kredītkvalitāti. Tādēļ EBI ieteica pēc 2017. gada 31. decembra atcelt minētās regulas 496. pantā paredzēto atkāpi no 10 % robežvērtības attiecībā uz prioritārām apliecībām. |
| --- | --- |

(5)

Aizdevumi, kas nodrošināti ar prioritārām ieguldījumu apliecībām, kuras emitējis Francijas Fonds Communs de Titrisation vai līdzvērtīgas struktūras, kas vērtspapīro mājokļa īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu riska darījumus, ir atbilstīgi aktīvi, kurus var izmantot kā segtu obligāciju nodrošinājumu līdz pat 10 % apmērā no emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības (“10 % robežvērtība”). Tomēr Regulas (ES) Nr. 575/2013 496. pants ļauj kompetentajām iestādēm nepiemērot šo 10 % robežvērtību. Turklāt tās pašas regulas 503. panta 4. punkts paredz, ka Komisija pārskata minētās atkāpes – kas ļauj kompetentajām iestādēm nepiemērot 10 % robežvērtību – atbilstību. Komisija 2013. gada 22. decembrī lūdza EBI sniegt atzinumu par šo jautājumu. Savā atzinumā EBI norādīja, ka prioritāro ieguldījumu apliecību, kuras emitējis Francijas Fonds Communs de Titrisation vai līdzvērtīgas struktūras, kas vērtspapīro mājokļa īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu riska darījumus, izmantošana par nodrošinājumu radītu prudenciāla rakstura bažas, jo ar vērtspapīrošanas apliecībām nodrošinātai segtu obligāciju programmai ir divkārša slāņa struktūra un līdz ar to tā izraisītu nepietiekamu pārredzamību attiecībā uz seguma portfeļa kredītkvalitāti. Tādēļ EBI ieteica pēc 2017. gada 31. decembra atcelt minētās regulas 496. pantā paredzēto atkāpi no 10 % robežvērtības attiecībā uz prioritārām apliecībām.

| (6) | Tikai nelielā skaitā valstu segto obligāciju regulējumā atļauta ar mājokļa vai komerciālo nekustamo īpašumu hipotēku nodrošinātu vērtspapīru iekļaušana seguma portfelī. Šādu struktūru izmantošana kļūst aizvien retāka, un tiek uzskatīts, ka tā nevajadzīgi palielina segto obligāciju programmu sarežģītību. Līdz ar to būtu pilnībā jāatsakās izmantot šādas struktūras kā atbilstīgus aktīvus. |
| --- | --- |

(6)

Tikai nelielā skaitā valstu segto obligāciju regulējumā atļauta ar mājokļa vai komerciālo nekustamo īpašumu hipotēku nodrošinātu vērtspapīru iekļaušana seguma portfelī. Šādu struktūru izmantošana kļūst aizvien retāka, un tiek uzskatīts, ka tā nevajadzīgi palielina segto obligāciju programmu sarežģītību. Līdz ar to būtu pilnībā jāatsakās izmantot šādas struktūras kā atbilstīgus aktīvus.

| (7) | Kā atbilstīgs nodrošinājums ir tikušas izmantotas arī segtās obligācijas, kas emitētas grupas iekšējā portfeļa segto obligāciju struktūrās, kuras atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasībām. Grupas iekšējā portfeļa segto obligāciju struktūras nerada papildu risku no prudenciālā viedokļa, jo tās nerada tādas pašas sarežģītības problēmas kā tādu aizdevumu izmantošana, kuri nodrošināti ar prioritārām ieguldījumu apliecībām, ko emitējis Francijas Fonds Communs de Titrisation vai līdzvērtīgas struktūras, kuras vērtspapīro mājokļa īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu riska darījumus. EBI uzskata, ka segtu obligāciju nodrošināšana ar grupas iekšējā portfeļa segto obligāciju struktūrām būtu jāatļauj bez ierobežojumiem, kas attiecas uz emitējošās kredītiestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju apmēru. Tāpēc būtu jāatceļ prasība piemērot 15 % vai 10 % limitu attiecībā uz riska darījumiem ar kredītiestādēm grupas iekšējā portfeļa segto obligāciju struktūrās. Minētās grupas iekšējā portfeļa segto obligāciju struktūras reglamentē Direktīva (ES) 2019/2162. |
| --- | --- |

(7)

Kā atbilstīgs nodrošinājums ir tikušas izmantotas arī segtās obligācijas, kas emitētas grupas iekšējā portfeļa segto obligāciju struktūrās, kuras atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasībām. Grupas iekšējā portfeļa segto obligāciju struktūras nerada papildu risku no prudenciālā viedokļa, jo tās nerada tādas pašas sarežģītības problēmas kā tādu aizdevumu izmantošana, kuri nodrošināti ar prioritārām ieguldījumu apliecībām, ko emitējis Francijas Fonds Communs de Titrisation vai līdzvērtīgas struktūras, kuras vērtspapīro mājokļa īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu riska darījumus. EBI uzskata, ka segtu obligāciju nodrošināšana ar grupas iekšējā portfeļa segto obligāciju struktūrām būtu jāatļauj bez ierobežojumiem, kas attiecas uz emitējošās kredītiestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju apmēru. Tāpēc būtu jāatceļ prasība piemērot 15 % vai 10 % limitu attiecībā uz riska darījumiem ar kredītiestādēm grupas iekšējā portfeļa segto obligāciju struktūrās. Minētās grupas iekšējā portfeļa segto obligāciju struktūras reglamentē Direktīva (ES) 2019/2162.

| (8) | Lai segtās obligācijas atbilstu preferenciāla režīma piemērošanas kritērijiem, minētajām obligācijām piemēro principus segto obligāciju nodrošinoša nekustamā īpašuma vērtēšanai. Atbilstības prasības aktīviem, kurus izmanto kā nodrošinājumu segtām obligācijām, attiecas uz vispārējām kvalitātes iezīmēm, kas nodrošina seguma portfeļa noturīgumu, un tādēļ tās būtu jānosaka Direktīvā (ES) 2019/2162. Attiecīgi minētajā direktīvā būtu jānosaka vērtēšanas metodika, un regulatīvie tehniskie standarti par hipotekāra aizdevuma vērtības novērtēšanu nebūtu jāpiemēro segto obligāciju atbilstības kritērijiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai segtās obligācijas atbilstu preferenciāla režīma piemērošanas kritērijiem, minētajām obligācijām piemēro principus segto obligāciju nodrošinoša nekustamā īpašuma vērtēšanai. Atbilstības prasības aktīviem, kurus izmanto kā nodrošinājumu segtām obligācijām, attiecas uz vispārējām kvalitātes iezīmēm, kas nodrošina seguma portfeļa noturīgumu, un tādēļ tās būtu jānosaka Direktīvā (ES) 2019/2162. Attiecīgi minētajā direktīvā būtu jānosaka vērtēšanas metodika, un regulatīvie tehniskie standarti par hipotekāra aizdevuma vērtības novērtēšanu nebūtu jāpiemēro segto obligāciju atbilstības kritērijiem.

| (9) | Limiti attiecībā uz aizdevuma un nodrošinājuma (ķīlas) vērtības attiecību (ANVA limiti) ir nepieciešami, lai nodrošinātu segto obligāciju kredītkvalitāti. Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkts nosaka ANVA limitus hipotēkām un jūras ķīlām kuģiem, bet neprecizē, kā minētie limiti būtu jāpiemēro. Tas varētu radīt nenoteiktību. ANVA limiti būtu jāpiemēro kā elastīgi seguma limiti. Tas nozīmē to, ka, lai gan nepastāv limiti attiecībā uz pamatā esoša aizdevuma apmēru, šādu aizdevumu var izmantot par nodrošinājumu tikai attiecībā uz aktīviem noteikto ANVA limitu ietvaros. ANVA limiti nosaka aizdevuma procentuālo daļu, kas tiek ņemta vērā saistībām piemērojamā seguma prasībā. Tādēļ ir atbilstīgi precizēt, ka ANVA limiti nosaka to aizdevuma daļu, kas tiek ņemta vērā segtās obligācijas segumā. |
| --- | --- |

(9)

Limiti attiecībā uz aizdevuma un nodrošinājuma (ķīlas) vērtības attiecību (ANVA limiti) ir nepieciešami, lai nodrošinātu segto obligāciju kredītkvalitāti. Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkts nosaka ANVA limitus hipotēkām un jūras ķīlām kuģiem, bet neprecizē, kā minētie limiti būtu jāpiemēro. Tas varētu radīt nenoteiktību. ANVA limiti būtu jāpiemēro kā elastīgi seguma limiti. Tas nozīmē to, ka, lai gan nepastāv limiti attiecībā uz pamatā esoša aizdevuma apmēru, šādu aizdevumu var izmantot par nodrošinājumu tikai attiecībā uz aktīviem noteikto ANVA limitu ietvaros. ANVA limiti nosaka aizdevuma procentuālo daļu, kas tiek ņemta vērā saistībām piemērojamā seguma prasībā. Tādēļ ir atbilstīgi precizēt, ka ANVA limiti nosaka to aizdevuma daļu, kas tiek ņemta vērā segtās obligācijas segumā.

| (10) | Lai nodrošinātu lielāku skaidrību, ANVA limitiem vajadzētu būt piemērojamiem visā laikposmā līdz aizdevuma termiņa beigām. Pašreizējos ANVA limitus nevajadzētu mainīt, bet vajadzētu saglabāt kā limitu 80 % apmērā no mājokļa īpašuma vērtības attiecībā uz mājokļa kredītiem, 60 % apmērā no komerciālā nekustamā īpašuma vērtības attiecībā uz komerciāliem aizdevumiem ar iespēju paaugstināt līdz 70 % no minētās vērtības un 60 % apmērā kuģiem. Ar komerciālo nekustamo īpašumu atbilstoši vispārējai izpratnei par šāda veida īpašumu būtu jāsaprot ar mājokli nesaistīts nekustamais īpašums, tostarp gadījumos, kad tas ir bezpeļņas organizāciju turējumā. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu lielāku skaidrību, ANVA limitiem vajadzētu būt piemērojamiem visā laikposmā līdz aizdevuma termiņa beigām. Pašreizējos ANVA limitus nevajadzētu mainīt, bet vajadzētu saglabāt kā limitu 80 % apmērā no mājokļa īpašuma vērtības attiecībā uz mājokļa kredītiem, 60 % apmērā no komerciālā nekustamā īpašuma vērtības attiecībā uz komerciāliem aizdevumiem ar iespēju paaugstināt līdz 70 % no minētās vērtības un 60 % apmērā kuģiem. Ar komerciālo nekustamo īpašumu atbilstoši vispārējai izpratnei par šāda veida īpašumu būtu jāsaprot ar mājokli nesaistīts nekustamais īpašums, tostarp gadījumos, kad tas ir bezpeļņas organizāciju turējumā.

| (11) | Lai turpmāk uzlabotu to segto obligāciju kvalitāti, kurām piemēro preferenciālo režīmu, šādam preferenciālajam režīmam būtu jāpiemēro virsnodrošināšanas minimālais līmenis, proti, nodrošinājuma līmenis, kas pārsniedz Direktīvā (ES) 2019/2162 noteiktās seguma prasības. Šāda prasība mazinātu nozīmīgākos riskus, kas rodas emitenta maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā. Dalībvalstu lēmumam savā teritorijā izvietotu kredītiestāžu emitētām segtām obligācijām piemērot augstāku virsnodrošināšanas minimālo līmeni nebūtu jāliedz kredītiestādēm ieguldīt citās segtās obligācijās ar zemāku virsnodrošināšanas minimālo līmeni, kas atbilst šai regulai, un gūt labumu no tās noteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Lai turpmāk uzlabotu to segto obligāciju kvalitāti, kurām piemēro preferenciālo režīmu, šādam preferenciālajam režīmam būtu jāpiemēro virsnodrošināšanas minimālais līmenis, proti, nodrošinājuma līmenis, kas pārsniedz Direktīvā (ES) 2019/2162 noteiktās seguma prasības. Šāda prasība mazinātu nozīmīgākos riskus, kas rodas emitenta maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā. Dalībvalstu lēmumam savā teritorijā izvietotu kredītiestāžu emitētām segtām obligācijām piemērot augstāku virsnodrošināšanas minimālo līmeni nebūtu jāliedz kredītiestādēm ieguldīt citās segtās obligācijās ar zemāku virsnodrošināšanas minimālo līmeni, kas atbilst šai regulai, un gūt labumu no tās noteikumiem.

| (12) | Kredītiestādēm, kas iegulda segtās obligācijās, vismaz reizi pusgadā ir jāsaņem noteikta informācija par minētajām segtajām obligācijām. Pārredzamības prasības ir neatņemama daļa no segtajām obligācijām, un tās nodrošina vienotu informācijas atklāšanas līmeni, ļauj ieguldītājiem veikt nepieciešamo riska izvērtēšanu un palielina salīdzināmību, pārredzamību un tirgus stabilitāti. Tādēļ ir atbilstīgi nodrošināt, ka pārredzamības prasības attiecas uz visām segtajām obligācijām, minētās prasības nosakot Direktīvā (ES) 2019/2162 kā segto obligāciju vispārīgu strukturālu iezīmi. Attiecīgi šādas prasības būtu jāsvītro no Regulas (ES) Nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(12)

Kredītiestādēm, kas iegulda segtās obligācijās, vismaz reizi pusgadā ir jāsaņem noteikta informācija par minētajām segtajām obligācijām. Pārredzamības prasības ir neatņemama daļa no segtajām obligācijām, un tās nodrošina vienotu informācijas atklāšanas līmeni, ļauj ieguldītājiem veikt nepieciešamo riska izvērtēšanu un palielina salīdzināmību, pārredzamību un tirgus stabilitāti. Tādēļ ir atbilstīgi nodrošināt, ka pārredzamības prasības attiecas uz visām segtajām obligācijām, minētās prasības nosakot Direktīvā (ES) 2019/2162 kā segto obligāciju vispārīgu strukturālu iezīmi. Attiecīgi šādas prasības būtu jāsvītro no Regulas (ES) Nr. 575/2013.

| (13) | Segtās obligācijas ir ilgtermiņa finansēšanas instruments, un tāpēc tās emitē ar vairākus gadus ilgu atmaksas grafiku. Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt, ka šī regula neskar segtas obligācijas, kas emitētas pirms 2007. gada 31. decembra vai pirms 2022. gada 8. jūlija. Lai sasniegtu šo mērķi, pirms 2007. gada 31. decembra emitētas segtās obligācijas arī turpmāk būtu jāatbrīvo no prasībām, kas Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktas attiecībā uz atbilstīgiem aktīviem, virsnodrošināšanu un aizstājējaktīviem. Turklāt citas segtās obligācijas, kas atbilst Regulai (ES) Nr. 575/2013 un kas emitētas pirms 2022. gada 8. jūlija, būtu jāatbrīvo no prasībām attiecībā uz virsnodrošināšanu un aizstājējaktīviem, un tās līdz to beigu termiņam būtu jāuzskata par atbilstīgām minētajā regulā izklāstītā preferenciālā režīma piemērošanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(13)

Segtās obligācijas ir ilgtermiņa finansēšanas instruments, un tāpēc tās emitē ar vairākus gadus ilgu atmaksas grafiku. Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt, ka šī regula neskar segtas obligācijas, kas emitētas pirms 2007. gada 31. decembra vai pirms 2022. gada 8. jūlija. Lai sasniegtu šo mērķi, pirms 2007. gada 31. decembra emitētas segtās obligācijas arī turpmāk būtu jāatbrīvo no prasībām, kas Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktas attiecībā uz atbilstīgiem aktīviem, virsnodrošināšanu un aizstājējaktīviem. Turklāt citas segtās obligācijas, kas atbilst Regulai (ES) Nr. 575/2013 un kas emitētas pirms 2022. gada 8. jūlija, būtu jāatbrīvo no prasībām attiecībā uz virsnodrošināšanu un aizstājējaktīviem, un tās līdz to beigu termiņam būtu jāuzskata par atbilstīgām minētajā regulā izklāstītā preferenciālā režīma piemērošanas kritērijiem.

| (14) | Šī regula būtu jāpiemēro kopā ar valstu noteikumiem, ar ko transponē Direktīvu (ES) 2019/2162. Lai nodrošinātu to, ka konsekventi tiek piemērots jaunais regulējums, kas nosaka segto obligāciju emisijas strukturālās iezīmes un grozītās prasības attiecībā uz preferenciālu režīmu, šīs regulas piemērošana būtu jāatliek, lai tā sakristu ar dienu, no kuras dalībvalstīm ir jāpiemēro valstu noteikumi, ar kuriem transponē minēto direktīvu. |
| --- | --- |

(14)

Šī regula būtu jāpiemēro kopā ar valstu noteikumiem, ar ko transponē Direktīvu (ES) 2019/2162. Lai nodrošinātu to, ka konsekventi tiek piemērots jaunais regulējums, kas nosaka segto obligāciju emisijas strukturālās iezīmes un grozītās prasības attiecībā uz preferenciālu režīmu, šīs regulas piemērošana būtu jāatliek, lai tā sakristu ar dienu, no kuras dalībvalstīm ir jāpiemēro valstu noteikumi, ar kuriem transponē minēto direktīvu.

| (15) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 575/2013, |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 575/2013,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1.Pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 575/2013

Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 129. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | pirmo daļu groza šādi:






  — | ievadfrāzi aizstāj ar šādu:


  “Lai segtās obligācijas, kā tās definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/2162 (*1) 3. pantā 1. punktā, atbilstu šā panta 4. un 5. punktā izklāstītā preferenciālā režīma piemērošanas kritērijiem, tās atbilst prasībām, kas izklāstītas šā panta 3., 3.a un 3.b punktā, un ir nodrošinātas ar jebkuriem no šādiem atbilstošajiem aktīviem: |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 129. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

pirmo daļu groza šādi:

—

ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Lai segtās obligācijas, kā tās definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/2162 (*1) 3. pantā 1. punktā, atbilstu šā panta 4. un 5. punktā izklāstītā preferenciālā režīma piemērošanas kritērijiem, tās atbilst prasībām, kas izklāstītas šā panta 3., 3.a un 3.b punktā, un ir nodrošinātas ar jebkuriem no šādiem atbilstošajiem aktīviem:

| — | daļas c) punktu aizstāj ar šādu:






  “c) | riska darījumi ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei vai kredītkvalitātes 2. pakāpei, vai riska darījumi ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 3. pakāpei, ja minētie riska darījumi ir:






  i) | īstermiņa noguldījumu veidā, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz 100 dienas, ja tos izmanto, lai izpildītu Direktīvas (ES) 2019/2162 16. pantā minēto seguma portfeļa likviditātes rezerves prasību; vai |
| --- | --- | --- | --- |

—

daļas c) punktu aizstāj ar šādu:

“c)

riska darījumi ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei vai kredītkvalitātes 2. pakāpei, vai riska darījumi ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 3. pakāpei, ja minētie riska darījumi ir:

i)

īstermiņa noguldījumu veidā, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz 100 dienas, ja tos izmanto, lai izpildītu Direktīvas (ES) 2019/2162 16. pantā minēto seguma portfeļa likviditātes rezerves prasību; vai

| ii) | tādu atvasināto instrumentu līgumu veidā, kas atbilst minētās direktīvas 11. panta 1. punktam;”, |
| --- | --- |

ii)

tādu atvasināto instrumentu līgumu veidā, kas atbilst minētās direktīvas 11. panta 1. punktam;”,

| — | daļas d) punktu aizstāj ar šādu:






  “d) | aizdevumi, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu līdz mazākajam no attiecīgi ar jebkuriem prioritāriem apķīlājumiem apvienotu apķīlājumu pamatsummas vai 80 % no ieķīlāto īpašumu vērtības;”, |
| --- | --- | --- |

—

daļas d) punktu aizstāj ar šādu:

“d)

aizdevumi, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu līdz mazākajam no attiecīgi ar jebkuriem prioritāriem apķīlājumiem apvienotu apķīlājumu pamatsummas vai 80 % no ieķīlāto īpašumu vērtības;”,

| — | daļas f) punktu aizstāj ar šādu:






  “f) | aizdevumi, kas ir nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu līdz mazākajam no attiecīgi ar jebkuriem prioritāriem apķīlājumiem apvienotu apķīlājumu pamatsummas vai 60 % no ieķīlāto īpašumu vērtības. Ar komerciālu nekustamo īpašumu nodrošinātus aizdevumus var atzīt par atbilstošiem, ja 60 % attiecība starp aizdevumu un nodrošinājuma vērtību ir pārsniegta līdz maksimālajam 70 % līmenim, ja kopējā to aktīvu vērtība, kas ieķīlāti kā segto obligāciju nodrošinājums, vismaz par 10 % pārsniedz segtās obligācijas neatmaksāto nominālvērtību un ja obligāciju turētāja prasījums atbilst tiesiskās noteiktības prasībām, kuras izklāstītas 4. nodaļā. Obligāciju turētāja prasījumam jābūt prioritāram attiecībā pret visiem pārējiem prasījumiem pret nodrošinājumu;”; |
| --- | --- | --- |

—

daļas f) punktu aizstāj ar šādu:

“f)

aizdevumi, kas ir nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu līdz mazākajam no attiecīgi ar jebkuriem prioritāriem apķīlājumiem apvienotu apķīlājumu pamatsummas vai 60 % no ieķīlāto īpašumu vērtības. Ar komerciālu nekustamo īpašumu nodrošinātus aizdevumus var atzīt par atbilstošiem, ja 60 % attiecība starp aizdevumu un nodrošinājuma vērtību ir pārsniegta līdz maksimālajam 70 % līmenim, ja kopējā to aktīvu vērtība, kas ieķīlāti kā segto obligāciju nodrošinājums, vismaz par 10 % pārsniedz segtās obligācijas neatmaksāto nominālvērtību un ja obligāciju turētāja prasījums atbilst tiesiskās noteiktības prasībām, kuras izklāstītas 4. nodaļā. Obligāciju turētāja prasījumam jābūt prioritāram attiecībā pret visiem pārējiem prasījumiem pret nodrošinājumu;”;

| ii) | otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Šā panta 1.a punkta nolūkā riska darījumi, kas rodas, nododot un pārvaldot ar apķīlātu parāda vērtspapīru īpašumu nodrošinātu aizdevumu parādnieku maksājumus vai nododot un pārvaldot ar šādiem aizdevumiem likvidācijas iegūtus naudas līdzekļus, netiek ņemti vērā minētajā punktā minēto limitu aprēķināšanā.”; |
| --- | --- |

ii)

otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šā panta 1.a punkta nolūkā riska darījumi, kas rodas, nododot un pārvaldot ar apķīlātu parāda vērtspapīru īpašumu nodrošinātu aizdevumu parādnieku maksājumus vai nododot un pārvaldot ar šādiem aizdevumiem likvidācijas iegūtus naudas līdzekļus, netiek ņemti vērā minētajā punktā minēto limitu aprēķināšanā.”;

| iii) | trešo daļu svītro; |
| --- | --- |

iii)

trešo daļu svītro;

| b) | iekļauj šādus punktus:

  “1.a   Šā panta 1. punkta pirmās daļas c) punkta nolūkā:






  a) | attiecībā uz riska darījumiem ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei, riska darījumi nepārsniedz 15 % no emitējošās kredītiestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādus punktus:

“1.a   Šā panta 1. punkta pirmās daļas c) punkta nolūkā:

a)

attiecībā uz riska darījumiem ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei, riska darījumi nepārsniedz 15 % no emitējošās kredītiestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības;

| b) | attiecībā uz riska darījumiem ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 2. pakāpei, riska darījumi nepārsniedz 10 % no emitējošās kredītiestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz riska darījumiem ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 2. pakāpei, riska darījumi nepārsniedz 10 % no emitējošās kredītiestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības;

| c) | attiecībā uz riska darījumiem ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 3. pakāpei, kuri notiek īstermiņa noguldījumu veidā, kā minēts šā panta 1. punkta pirmās daļas c) punkta i) apakšpunktā, vai atvasināto instrumentu līgumu veidā, kā minēts šā panta 1. punkta pirmās daļas c) punkta ii) apakšpunktā, kopējie riska darījumi nepārsniedz 8 % no emitējošās kredītiestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības; kompetentās iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/2162 18. panta 2. punktu, pēc apspriešanās ar EBI var atļaut riska darījumus ar kredītiestādēm, kuri atbilst kredītkvalitātes 3. pakāpei, atvasināto instrumentu līgumu veidā, ar noteikumu, ka attiecīgajās dalībvalstīs var dokumentēt ievērojamas potenciālas koncentrācijas problēmas, ko rada minētajā punktā minēto kredītkvalitātes 1. un 2. pakāpes prasību piemērošana; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz riska darījumiem ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 3. pakāpei, kuri notiek īstermiņa noguldījumu veidā, kā minēts šā panta 1. punkta pirmās daļas c) punkta i) apakšpunktā, vai atvasināto instrumentu līgumu veidā, kā minēts šā panta 1. punkta pirmās daļas c) punkta ii) apakšpunktā, kopējie riska darījumi nepārsniedz 8 % no emitējošās kredītiestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības; kompetentās iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/2162 18. panta 2. punktu, pēc apspriešanās ar EBI var atļaut riska darījumus ar kredītiestādēm, kuri atbilst kredītkvalitātes 3. pakāpei, atvasināto instrumentu līgumu veidā, ar noteikumu, ka attiecīgajās dalībvalstīs var dokumentēt ievērojamas potenciālas koncentrācijas problēmas, ko rada minētajā punktā minēto kredītkvalitātes 1. un 2. pakāpes prasību piemērošana;

| d) | kopējie riska darījumi ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 1., 2. vai 3. pakāpei, nepārsniedz 15 % no emitējošās kredītiestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības un kopējie riska darījumi ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 2. vai 3. pakāpei, nepārsniedz 10 % no emitējošās kredītiestādes emitēto un vēl nedzēsto segtu obligāciju nominālvērtības. |
| --- | --- |

d)

kopējie riska darījumi ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 1., 2. vai 3. pakāpei, nepārsniedz 15 % no emitējošās kredītiestādes emitēto un vēl nedzēsto segto obligāciju nominālvērtības un kopējie riska darījumi ar kredītiestādēm, kas atbilst kredītkvalitātes 2. vai 3. pakāpei, nepārsniedz 10 % no emitējošās kredītiestādes emitēto un vēl nedzēsto segtu obligāciju nominālvērtības.

1.b   Šā panta 1.a punktu nepiemēro segto obligāciju izmantošanai par atbilstīgu nodrošinājumu, kā atļauts saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/2162 8. pantu.

1.c   Šā panta 1. punkta pirmās daļas d) punkta piemērošanas nolūkā 80 % limitu piemēro katram aizdevumam atsevišķi, tas nosaka to aizdevuma daļu, kas tiek iekļauta segtajai obligācijai piesaistīto saistību segumā, un to piemēro visā periodā līdz aizdevuma termiņa beigām.

1.d   Šā panta 1. punkta pirmās daļas f) un g) punkta nolūkā 60 % vai 70 % limitu piemēro katram aizdevumam atsevišķi, tas nosaka to aizdevuma daļu, kas tiek iekļauta segtajām obligācijām piesaistīto saistību segumā, un to piemēro visā periodā līdz aizdevuma termiņa beigām.”;

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Attiecībā uz nekustamo īpašumu un kuģiem, ar ko tiek nodrošinātas segtās obligācijas, kuras atbilst šai regulai, ievēro 208. pantā noteiktās prasības. Īpašuma vērtības uzraudzību saskaņā ar 208. panta 3. punkta a) apakšpunktu veic bieži un vismaz reizi gadā attiecībā uz visu nekustamo īpašumu un kuģiem.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Attiecībā uz nekustamo īpašumu un kuģiem, ar ko tiek nodrošinātas segtās obligācijas, kuras atbilst šai regulai, ievēro 208. pantā noteiktās prasības. Īpašuma vērtības uzraudzību saskaņā ar 208. panta 3. punkta a) apakšpunktu veic bieži un vismaz reizi gadā attiecībā uz visu nekustamo īpašumu un kuģiem.”;

| d) | iekļauj šādus punktus:

  “3.a   Papildus segtu obligāciju nodrošināšanai ar šā panta 1. punktā uzskaitītajiem atbilstīgajiem aktīviem tām piemēro arī Direktīvas (ES) 2019/2162 3. panta 14. punktā definētās virsnodrošināšanas 5 % minimālo līmeni.
  Šā punkta pirmās daļas nolūkā visu seguma aktīvu, kā tie definēti minētās direktīvas 3. panta 4. punktā, nominālvērtība ir vismaz vienāda ar emitēto un vēl nedzēsto segtu obligāciju nominālvērtību (“nominālais princips”) un sastāv no atbilstīgiem aktīviem, kā noteikts šā panta 1. punktā.
  Dalībvalstis var noteikt segtajām obligācijām zemāku virsnodrošināšanas minimālo līmeni vai atļaut savām kompetentajām iestādēm noteikt šādu līmeni, ar noteikumu, ka:






  a) | vai nu virsnodrošināšanas aprēķināšana balstās uz oficiālu pieeju, kas ņem vērā aktīvu pamatā esošo risku, vai arī aktīvu vērtēšana ir atkarīga no hipotekārās vērtības; un |
| --- | --- | --- |

d)

iekļauj šādus punktus:

“3.a   Papildus segtu obligāciju nodrošināšanai ar šā panta 1. punktā uzskaitītajiem atbilstīgajiem aktīviem tām piemēro arī Direktīvas (ES) 2019/2162 3. panta 14. punktā definētās virsnodrošināšanas 5 % minimālo līmeni.

Šā punkta pirmās daļas nolūkā visu seguma aktīvu, kā tie definēti minētās direktīvas 3. panta 4. punktā, nominālvērtība ir vismaz vienāda ar emitēto un vēl nedzēsto segtu obligāciju nominālvērtību (“nominālais princips”) un sastāv no atbilstīgiem aktīviem, kā noteikts šā panta 1. punktā.

Dalībvalstis var noteikt segtajām obligācijām zemāku virsnodrošināšanas minimālo līmeni vai atļaut savām kompetentajām iestādēm noteikt šādu līmeni, ar noteikumu, ka:

a)

vai nu virsnodrošināšanas aprēķināšana balstās uz oficiālu pieeju, kas ņem vērā aktīvu pamatā esošo risku, vai arī aktīvu vērtēšana ir atkarīga no hipotekārās vērtības; un

| b) | virsnodrošināšanas minimālais līmenis nav zemāks par 2 %, pamatojoties uz nominālo principu, kas minēts Direktīvas (ES) 2019/2162 15. panta 6. un 7. punktā. |
| --- | --- |

b)

virsnodrošināšanas minimālais līmenis nav zemāks par 2 %, pamatojoties uz nominālo principu, kas minēts Direktīvas (ES) 2019/2162 15. panta 6. un 7. punktā.

Aktīviem, kurus iekļauj virsnodrošināšanas minimālā līmeņa aprēķināšanā, nepiemēro riska darījumu lieluma limitus, kas noteikti 1a. punktā, un tos neņem vērā šo limitu aprēķināšanā.

3.b   Šā panta 1. punktā minētos atbilstīgos aktīvus var iekļaut seguma portfelī kā Direktīvas (ES) 2019/2162 3. panta 13. punktā definētos aizstājējaktīvus, ievērojot šā panta 1. un 1.a punktā noteiktos limitus attiecībā uz kredītkvalitāti un riska darījumu lielumu.”;

| e) | panta 6. un 7. punktu aizstāj ar šādiem:

  “6.   Segtajām obligācijām, kas emitētas pirms 2007. gada 31. decembra, nepiemēro 1., 1.a, 3., 3.a un 3.b punktā noteiktās prasības. Tās līdz to termiņa beigām atbilst preferenciālā režīma piemērošanas kritērijiem saskaņā ar 4. un 5. punktu.


  7.   Segtajām obligācijām, kas emitētas pirms 2022. gada 8. jūlija un kas atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, kuras piemērojamas to emisijas dienā, šā panta 3.a un 3.b punktā noteiktās prasības nepiemēro. Tās līdz to termiņa beigām uzskata par atbilstošām preferenciālā režīma piemērošanas kritērijiem saskaņā ar 4. un 5. punktu.”; |
| --- | --- |

e)

panta 6. un 7. punktu aizstāj ar šādiem:

“6.   Segtajām obligācijām, kas emitētas pirms 2007. gada 31. decembra, nepiemēro 1., 1.a, 3., 3.a un 3.b punktā noteiktās prasības. Tās līdz to termiņa beigām atbilst preferenciālā režīma piemērošanas kritērijiem saskaņā ar 4. un 5. punktu.

7.   Segtajām obligācijām, kas emitētas pirms 2022. gada 8. jūlija un kas atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, kuras piemērojamas to emisijas dienā, šā panta 3.a un 3.b punktā noteiktās prasības nepiemēro. Tās līdz to termiņa beigām uzskata par atbilstošām preferenciālā režīma piemērošanas kritērijiem saskaņā ar 4. un 5. punktu.”;

| 2) | regulas 416. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu:






  “ii) | tie ir segtās obligācijas, kā tās definētas Direktīvas (ES) 2019/2162 3. panta 1. punktā, taču nav šā apakšpunkta i) punktā minētās obligācijas;”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 416. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu:

“ii)

tie ir segtās obligācijas, kā tās definētas Direktīvas (ES) 2019/2162 3. panta 1. punktā, taču nav šā apakšpunkta i) punktā minētās obligācijas;”;

| 3) | regulas 425. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Iestādes sniedz pārskatus par savām ienākošajām likviditātes plūsmām. Ienākošās likviditātes plūsmas nepārsniedz 75 % no izejošajām likviditātes plūsmām. Iestādes var izslēgt no minētā limita aprēķiniem tās ienākošās likviditātes plūsmas no noguldījumiem citā finanšu iestādē, kuras atbilst šīs regulas 113. panta 6. vai 7. punktā izklāstītā režīma piemērošanas kritērijiem.
  Iestādes var izslēgt no minētā limita aprēķiniem ienākošās likviditātes plūsmas, ko veido naudas līdzekļi, kas pienākas no aizņēmējiem un obligāciju ieguldītājiem saistībā ar hipotekāro kreditēšanu, kuru finansē ar obligācijām, kas atbilst šīs regulas 129. panta 4., 5. vai 6. punktā izklāstītā režīma piemērošanas kritērijiem, vai ar segtajām obligācijām, kā tās definētas Direktīvas (ES) 2019/2162 2. pantā. Iestādes var izslēgt no minētā limita aprēķiniem ienākošās plūsmas no attīstību veicinošiem aizdevumiem, ko finanšu iestādes ir piešķīrušas kā starpnieki. Saņemot iepriekšēju atļauju no kompetentās iestādes, kas ir atbildīga par individuālo uzraudzību, finanšu iestāde var pilnībā vai daļēji izslēgt no minētā limita aprēķiniem ienākošās plūsmas, ja likviditātes sniedzējs ir finanšu iestādes mātesiestāde vai meitasiestāde, finanšu iestādes ieguldījumu brokeru mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums vai tās pašas mātesiestādes vai ieguldījumu brokeru mātesuzņēmuma cits meitasuzņēmums vai ir saistīts ar attiecīgo finanšu iestādi, kā noteikts Direktīvas 2013/34/ES 22. panta 7. punktā.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 425. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Iestādes sniedz pārskatus par savām ienākošajām likviditātes plūsmām. Ienākošās likviditātes plūsmas nepārsniedz 75 % no izejošajām likviditātes plūsmām. Iestādes var izslēgt no minētā limita aprēķiniem tās ienākošās likviditātes plūsmas no noguldījumiem citā finanšu iestādē, kuras atbilst šīs regulas 113. panta 6. vai 7. punktā izklāstītā režīma piemērošanas kritērijiem.

Iestādes var izslēgt no minētā limita aprēķiniem ienākošās likviditātes plūsmas, ko veido naudas līdzekļi, kas pienākas no aizņēmējiem un obligāciju ieguldītājiem saistībā ar hipotekāro kreditēšanu, kuru finansē ar obligācijām, kas atbilst šīs regulas 129. panta 4., 5. vai 6. punktā izklāstītā režīma piemērošanas kritērijiem, vai ar segtajām obligācijām, kā tās definētas Direktīvas (ES) 2019/2162 2. pantā. Iestādes var izslēgt no minētā limita aprēķiniem ienākošās plūsmas no attīstību veicinošiem aizdevumiem, ko finanšu iestādes ir piešķīrušas kā starpnieki. Saņemot iepriekšēju atļauju no kompetentās iestādes, kas ir atbildīga par individuālo uzraudzību, finanšu iestāde var pilnībā vai daļēji izslēgt no minētā limita aprēķiniem ienākošās plūsmas, ja likviditātes sniedzējs ir finanšu iestādes mātesiestāde vai meitasiestāde, finanšu iestādes ieguldījumu brokeru mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums vai tās pašas mātesiestādes vai ieguldījumu brokeru mātesuzņēmuma cits meitasuzņēmums vai ir saistīts ar attiecīgo finanšu iestādi, kā noteikts Direktīvas 2013/34/ES 22. panta 7. punktā.”;

| 4) | regulas 427. panta 1. punkta b) apakšpunkta x) punktu aizstāj ar šādu:






  “x) | saistības, kas izriet no emitētiem vērtspapīriem, kuri atbilst šīs regulas 129. panta 4. vai 5. punktā izklāstītā režīma piemērošanas kritērijiem, vai kas izriet no segtajām obligācijām, kā tās definētas Direktīvas (ES) 2019/2162 3. panta 1. punktā;”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 427. panta 1. punkta b) apakšpunkta x) punktu aizstāj ar šādu:

“x)

saistības, kas izriet no emitētiem vērtspapīriem, kuri atbilst šīs regulas 129. panta 4. vai 5. punktā izklāstītā režīma piemērošanas kritērijiem, vai kas izriet no segtajām obligācijām, kā tās definētas Direktīvas (ES) 2019/2162 3. panta 1. punktā;”;

| 5) | regulas 428. panta 1. punkta h) apakšpunkta iii) punktu aizstāj ar šādu:






  “iii) | ar saskaņotu finansējumu (pastarpināts finansējums), izmantojot obligācijas, kas atbilst šīs regulas 129. panta 4. vai 5. punktā izklāstītā režīma piemērošanas kritērijiem, vai izmantojot segtās obligācijas, kā tās definētas Direktīvas (ES) 2019/2162 3. panta 1. punktā;”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 428. panta 1. punkta h) apakšpunkta iii) punktu aizstāj ar šādu:

“iii)

ar saskaņotu finansējumu (pastarpināts finansējums), izmantojot obligācijas, kas atbilst šīs regulas 129. panta 4. vai 5. punktā izklāstītā režīma piemērošanas kritērijiem, vai izmantojot segtās obligācijas, kā tās definētas Direktīvas (ES) 2019/2162 3. panta 1. punktā;”;

| 6) | regulas 496. pantu svītro; |
| --- | --- |

6)

regulas 496. pantu svītro;

| 7) | regulas III pielikuma 6. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | tie ir segtās obligācijas, kā tās definētas Direktīvas (ES) 2019/2162 3. panta 1. punktā, taču nav šā punkta b) apakšpunktā minētās obligācijas.” |
| --- | --- | --- |

7)

regulas III pielikuma 6. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

tie ir segtās obligācijas, kā tās definētas Direktīvas (ES) 2019/2162 3. panta 1. punktā, taču nav šā punkta b) apakšpunktā minētās obligācijas.”

2. Pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2022. gada 8. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2019. gada 27. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  OV C 382, 23.10.2018., 2. lpp.

1

(2)  
  OV C 367, 10.10.2018., 56. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 18. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 8. novembra lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/... (2019. gada 27. novembris) par segto obligāciju emisiju un segto obligāciju publisko uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2009/65/EK un 2014/59/ES (skatīt šā Oficiālā Vēstneša xx. lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

6

---

DIREKTĪVAS

| 18.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 328/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 328/7

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2019/2161

(2019. gada 27. novembris),

ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES attiecībā uz Savienības patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu labāku izpildi un modernizēšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 169. panta 1. punktā un 169. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Savienība veicina augsta patērētāju tiesību aizsardzības līmeņa sasniegšanu, izmantojot pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 114. pantu. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 38. pantā ir paredzēts, ka Savienības politikai jānodrošina augsts patērētāju tiesību aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 169. panta 1. punktā un 169. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Savienība veicina augsta patērētāju tiesību aizsardzības līmeņa sasniegšanu, izmantojot pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 114. pantu. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 38. pantā ir paredzēts, ka Savienības politikai jānodrošina augsts patērētāju tiesību aizsardzības līmenis.

| (2) | Patērētāju tiesību aizsardzības tiesību akti būtu efektīvi jāpiemēro visā Savienībā. Tomēr visaptverošā patērētāju tiesību aizsardzības un tirgvedības tiesību aktu atbilstības pārbaudē, kuru Komisija veica 2016. un 2017. gadā saistībā ar Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT), tika secināts, ka Savienības patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu efektivitāti apdraud informētības trūkums gan tirgotāju, gan patērētāju vidū un ka pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus varētu izmantot biežāk. |
| --- | --- |

(2)

Patērētāju tiesību aizsardzības tiesību akti būtu efektīvi jāpiemēro visā Savienībā. Tomēr visaptverošā patērētāju tiesību aizsardzības un tirgvedības tiesību aktu atbilstības pārbaudē, kuru Komisija veica 2016. un 2017. gadā saistībā ar Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT), tika secināts, ka Savienības patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu efektivitāti apdraud informētības trūkums gan tirgotāju, gan patērētāju vidū un ka pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus varētu izmantot biežāk.

| (3) | Savienība jau ir veikusi vairākus pasākumus, lai uzlabotu patērētāju, tirgotāju un praktizējošu juristu informētību par patērētāju tiesībām un uzlabotu patērētāju tiesību izpildi un patērētāju tiesisko aizsardzību. Tomēr vēl ir trūkumi valstu tiesību aktos, kuros nav iekļauti patiesi iedarbīgas un samērīgas sankcijas, lai atturētu un sodītu par Savienībā notikušiem pārkāpumiem, ir nepietiekami individuāli tiesiskās aizsardzības līdzekļi patērētājiem, kuriem nodarīts kaitējums, pārkāpjot valstu tiesību aktus, ar kuriem transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/29/EK (3), un ir nepilnības saistībā ar aizlieguma procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/22/EK (4). Aizlieguma pārskatīšanas procedūra būtu jāreglamentē ar atsevišķu instrumentu, ar ko groza un aizstāj Direktīvu 2009/22/EK. |
| --- | --- |

(3)

Savienība jau ir veikusi vairākus pasākumus, lai uzlabotu patērētāju, tirgotāju un praktizējošu juristu informētību par patērētāju tiesībām un uzlabotu patērētāju tiesību izpildi un patērētāju tiesisko aizsardzību. Tomēr vēl ir trūkumi valstu tiesību aktos, kuros nav iekļauti patiesi iedarbīgas un samērīgas sankcijas, lai atturētu un sodītu par Savienībā notikušiem pārkāpumiem, ir nepietiekami individuāli tiesiskās aizsardzības līdzekļi patērētājiem, kuriem nodarīts kaitējums, pārkāpjot valstu tiesību aktus, ar kuriem transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/29/EK (3), un ir nepilnības saistībā ar aizlieguma procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/22/EK (4). Aizlieguma pārskatīšanas procedūra būtu jāreglamentē ar atsevišķu instrumentu, ar ko groza un aizstāj Direktīvu 2009/22/EK.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/6/EK (5), 2005/29/EK un 2011/83/ES (6) ir iekļautas prasības, ka dalībvalstīm jāparedz iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas, lai novērstu to valstu noteikumu pārkāpumus, ar kuriem transponē minētās direktīvas. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2394 (7) 21. pantā prasīts, lai dalībvalstis efektīvi, iedarbīgi un koordinēti veiktu izpildes pasākumus, tostarp noteiktu sodus, lai panāktu, ka tiek izbeigti vai aizliegti plaši izplatīti pārkāpumi vai Savienības mēroga plaši izplatīti pārkāpumi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/6/EK (5), 2005/29/EK un 2011/83/ES (6) ir iekļautas prasības, ka dalībvalstīm jāparedz iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas, lai novērstu to valstu noteikumu pārkāpumus, ar kuriem transponē minētās direktīvas. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2394 (7) 21. pantā prasīts, lai dalībvalstis efektīvi, iedarbīgi un koordinēti veiktu izpildes pasākumus, tostarp noteiktu sodus, lai panāktu, ka tiek izbeigti vai aizliegti plaši izplatīti pārkāpumi vai Savienības mēroga plaši izplatīti pārkāpumi.

| (5) | Spēkā esošie valstu noteikumi par sankcijām Savienībā ievērojami atšķiras. Konkrēti, ne visas dalībvalstis nodrošina, ka par pārkāpumu atbildīgajiem tirgotājiem var piemērot iedarbīgus, samērīgus un atturošus naudas sodus par plaši izplatītiem pārkāpumiem vai Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem. Tāpēc spēkā esošie noteikumi par sankcijām Direktīvās 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES būtu jāpilnveido un vienlaikus jāievieš jauni noteikumi par sankcijām Padomes Direktīvā 93/13/EEK (8). |
| --- | --- |

(5)

Spēkā esošie valstu noteikumi par sankcijām Savienībā ievērojami atšķiras. Konkrēti, ne visas dalībvalstis nodrošina, ka par pārkāpumu atbildīgajiem tirgotājiem var piemērot iedarbīgus, samērīgus un atturošus naudas sodus par plaši izplatītiem pārkāpumiem vai Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem. Tāpēc spēkā esošie noteikumi par sankcijām Direktīvās 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES būtu jāpilnveido un vienlaikus jāievieš jauni noteikumi par sankcijām Padomes Direktīvā 93/13/EEK (8).

| (6) | Dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāvar lemt par piemērojamo sankciju veidu un savos valsts tiesību aktos noteikt attiecīgas procedūras sankciju piemērošanai gadījumos, kad tiek pārkāptas Direktīvas 93/13/EEK, 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES, kā tās grozītas ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāvar lemt par piemērojamo sankciju veidu un savos valsts tiesību aktos noteikt attiecīgas procedūras sankciju piemērošanai gadījumos, kad tiek pārkāptas Direktīvas 93/13/EEK, 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES, kā tās grozītas ar šo direktīvu.

| (7) | Lai atvieglinātu sankciju konsekventu piemērošanu, jo īpaši par Savienībā izdarītiem pārkāpumiem, plaši izplatītiem pārkāpumiem un Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem, kā definēts Regulā (ES) 2017/2394, Direktīvās 93/13/EEK, 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES būtu jāiekļauj vienoti neizsmeļoši un indikatīvi kritēriji sankciju piemērošanai. Šajos kritērijos būtu jāiekļauj, piemēram, pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums un jebkura tiesiskā aizsardzība, kuru tirgotājs nodrošinājis patērētājiem par nodarīto kaitējumu. Viena un tā paša noteikumu pārkāpēja atkārtoti izdarīti pārkāpumi liecina par tendenci izdarīt šādus pārkāpumus un tāpēc ir nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pārkāpuma smagumu, un attiecīgi liecina par nepieciešamību palielināt sankcijas apmēru, lai efektīvi panāktu atturošo iedarbību. Gūtais finansiālais labums vai novērstie zaudējumi saistībā ar pārkāpumu ir jāņem vērā, ja attiecīgie dati ir pieejami. Var ņemt vērā arī citus pastiprinošus vai mīkstinošus faktorus, ko var piemērot lietas apstākļiem. |
| --- | --- |

(7)

Lai atvieglinātu sankciju konsekventu piemērošanu, jo īpaši par Savienībā izdarītiem pārkāpumiem, plaši izplatītiem pārkāpumiem un Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem, kā definēts Regulā (ES) 2017/2394, Direktīvās 93/13/EEK, 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES būtu jāiekļauj vienoti neizsmeļoši un indikatīvi kritēriji sankciju piemērošanai. Šajos kritērijos būtu jāiekļauj, piemēram, pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums un jebkura tiesiskā aizsardzība, kuru tirgotājs nodrošinājis patērētājiem par nodarīto kaitējumu. Viena un tā paša noteikumu pārkāpēja atkārtoti izdarīti pārkāpumi liecina par tendenci izdarīt šādus pārkāpumus un tāpēc ir nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pārkāpuma smagumu, un attiecīgi liecina par nepieciešamību palielināt sankcijas apmēru, lai efektīvi panāktu atturošo iedarbību. Gūtais finansiālais labums vai novērstie zaudējumi saistībā ar pārkāpumu ir jāņem vērā, ja attiecīgie dati ir pieejami. Var ņemt vērā arī citus pastiprinošus vai mīkstinošus faktorus, ko var piemērot lietas apstākļiem.

| (8) | Minētie vienotie neizsmeļošie un indikatīvie kritēriji sankciju piemērošanai varētu nebūt svarīgi, lemjot par sankcijām attiecībā uz katru pārkāpumu, īpaši attiecībā uz mazāk nopietniem pārkāpumiem. Dalībvalstīm būtu jāņem vērā arī citi sankciju noteikšanai piemērojamo tiesību aktu vispārīgie principi, piemēram, princips non bis in idem. |
| --- | --- |

(8)

Minētie vienotie neizsmeļošie un indikatīvie kritēriji sankciju piemērošanai varētu nebūt svarīgi, lemjot par sankcijām attiecībā uz katru pārkāpumu, īpaši attiecībā uz mazāk nopietniem pārkāpumiem. Dalībvalstīm būtu jāņem vērā arī citi sankciju noteikšanai piemērojamo tiesību aktu vispārīgie principi, piemēram, princips non bis in idem.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 21. pantu dalībvalstu kompetentās iestādes, uz kurām attiecas koordinētā rīcība, pret tirgotāju, kas ir atbildīgs par plaši izplatīto pārkāpumu vai Savienības mēroga plaši izplatīto pārkāpumu, savā jurisdikcijā veic visus vajadzīgos izpildes pasākumus, lai panāktu, ka tiek izbeigts vai aizliegts minētais pārkāpums. Vajadzības gadījumā tās tirgotājam, kas atbildīgs par plaši izplatīto pārkāpumu vai Savienības mēroga plaši izplatīto pārkāpumu, piemēro sankcijas, piemēram, naudas sodus vai periodiskus soda maksājumus. Izpildes pasākumus veic efektīvi, iedarbīgi un koordinēti, lai panāktu, ka plaši izplatītais pārkāpums vai Savienības mēroga plaši izplatītais pārkāpums tiek izbeigts vai aizliegts. Kompetentās iestādes, uz kurām attiecas koordinētā rīcība, izpildes pasākumus dalībvalstīs, uz kurām attiecas minētais pārkāpums, cenšas veikt vienlaikus. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 21. pantu dalībvalstu kompetentās iestādes, uz kurām attiecas koordinētā rīcība, pret tirgotāju, kas ir atbildīgs par plaši izplatīto pārkāpumu vai Savienības mēroga plaši izplatīto pārkāpumu, savā jurisdikcijā veic visus vajadzīgos izpildes pasākumus, lai panāktu, ka tiek izbeigts vai aizliegts minētais pārkāpums. Vajadzības gadījumā tās tirgotājam, kas atbildīgs par plaši izplatīto pārkāpumu vai Savienības mēroga plaši izplatīto pārkāpumu, piemēro sankcijas, piemēram, naudas sodus vai periodiskus soda maksājumus. Izpildes pasākumus veic efektīvi, iedarbīgi un koordinēti, lai panāktu, ka plaši izplatītais pārkāpums vai Savienības mēroga plaši izplatītais pārkāpums tiek izbeigts vai aizliegts. Kompetentās iestādes, uz kurām attiecas koordinētā rīcība, izpildes pasākumus dalībvalstīs, uz kurām attiecas minētais pārkāpums, cenšas veikt vienlaikus.

| (10) | Lai nodrošinātu, ka dalībvalsts iestādes var piemērot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas par plaši izplatītiem pārkāpumiem un Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem, kuriem jāveic koordinēti izmeklēšanas un izpildes pasākumi saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2394, naudas sodi būtu jāievieš kā šādu pārkāpumu sankciju elements. Lai nodrošinātu to, ka naudas sodiem ir atturoša iedarbība, dalībvalstīm savos valstu tiesību aktos būtu jānosaka maksimālais naudas sods par šādiem pārkāpumiem tādā līmenī, kas ir vismaz 4 % no tirgotāja gada apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai attiecīgajās dalībvalstīs. Dažos gadījumos arī uzņēmumu grupa var būt tirgotājs. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu, ka dalībvalsts iestādes var piemērot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas par plaši izplatītiem pārkāpumiem un Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem, kuriem jāveic koordinēti izmeklēšanas un izpildes pasākumi saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2394, naudas sodi būtu jāievieš kā šādu pārkāpumu sankciju elements. Lai nodrošinātu to, ka naudas sodiem ir atturoša iedarbība, dalībvalstīm savos valstu tiesību aktos būtu jānosaka maksimālais naudas sods par šādiem pārkāpumiem tādā līmenī, kas ir vismaz 4 % no tirgotāja gada apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai attiecīgajās dalībvalstīs. Dažos gadījumos arī uzņēmumu grupa var būt tirgotājs.

| (11) | Kā noteikts Regulas (ES) 2017/2394 9. un 10. pantā, attiecīgajā gadījumā piemērojot sankcijas, pienācīgi būtu jāņem vērā attiecīgā pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe un ilgums. Sankciju piemērošanai vajadzētu būt samērīgai un būtu jāatbilst Savienības un valstu tiesību aktiem, tostarp piemērojamajām procesuālajām garantijām un Hartas principiem. Visbeidzot, piemērotajām sankcijām vajadzētu būt atbilstošām Savienības patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu pārkāpuma raksturam un faktiskajam vai iespējamam vispārējam kaitējumam. Pilnvaras piemērot sankcijas īsteno kompetentās iestādes vai nu tiešā veidā atbilstoši savai kompetencei vai attiecīgos gadījumos vēršoties pie citām kompetentajām iestādēm vai citām publiskām iestādēm, vai attiecīgā gadījumā dodot norādījumu norīkotajām struktūrām, vai vēršoties tiesās, kas ir kompetentas pieņemt nepieciešamo lēmumu, tostarp attiecīgā gadījumā iesniedzot apelāciju, ja pieteikums pieņemt nepieciešamo lēmumu ir nesekmīgs. |
| --- | --- |

(11)

Kā noteikts Regulas (ES) 2017/2394 9. un 10. pantā, attiecīgajā gadījumā piemērojot sankcijas, pienācīgi būtu jāņem vērā attiecīgā pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe un ilgums. Sankciju piemērošanai vajadzētu būt samērīgai un būtu jāatbilst Savienības un valstu tiesību aktiem, tostarp piemērojamajām procesuālajām garantijām un Hartas principiem. Visbeidzot, piemērotajām sankcijām vajadzētu būt atbilstošām Savienības patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu pārkāpuma raksturam un faktiskajam vai iespējamam vispārējam kaitējumam. Pilnvaras piemērot sankcijas īsteno kompetentās iestādes vai nu tiešā veidā atbilstoši savai kompetencei vai attiecīgos gadījumos vēršoties pie citām kompetentajām iestādēm vai citām publiskām iestādēm, vai attiecīgā gadījumā dodot norādījumu norīkotajām struktūrām, vai vēršoties tiesās, kas ir kompetentas pieņemt nepieciešamo lēmumu, tostarp attiecīgā gadījumā iesniedzot apelāciju, ja pieteikums pieņemt nepieciešamo lēmumu ir nesekmīgs.

| (12) | Ja koordinētas rīcības rezultātā saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2394 viena kompetentā iestāde minētās regulas nozīmē piemēro naudas sodu tirgotājam, kas ir atbildīgs par plaši izplatītu pārkāpumu vai Savienības mēroga plaši izplatītu pārkāpumu, tai vajadzētu būt iespējai piemērot naudas sodu, kura apmērs ir vismaz 4 % no tirgotāja gada apgrozījuma visās dalībvalstīs, uz kurām attiecas koordinētā izpildes darbība. |
| --- | --- |

(12)

Ja koordinētas rīcības rezultātā saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2394 viena kompetentā iestāde minētās regulas nozīmē piemēro naudas sodu tirgotājam, kas ir atbildīgs par plaši izplatītu pārkāpumu vai Savienības mēroga plaši izplatītu pārkāpumu, tai vajadzētu būt iespējai piemērot naudas sodu, kura apmērs ir vismaz 4 % no tirgotāja gada apgrozījuma visās dalībvalstīs, uz kurām attiecas koordinētā izpildes darbība.

| (13) | Dalībvalstīm nevajadzētu liegt saglabāt vai ieviest savos valsts tiesību aktos naudas sodus, kuri pamatojas uz lielāku maksimālo apgrozījumu, par plaši izplatītiem pārkāpumiem vai Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem. Būtu arī jānodrošina, ka dalībvalstis var šādus naudas sodus noteikt, ņemot vērā tirgotāja globālo apgrozījumu, vai noteikumus par naudas sodiem attiecināt arī uz citiem pārkāpumiem, uz kuriem neattiecas šīs direktīvas noteikumi un kuri saistīti ar Regulas (ES) 2017/2394 21. pantu. Prasība noteikt naudas sodu tādā apmērā, kas nav mazāks par 4 % no tirgotāja gada apgrozījuma, nebūtu jāpiemēro dalībvalsts papildu noteikumiem par periodiskiem soda maksājumiem, piemēram, dienas naudas sodiem, par neatbilstību jebkuram lēmumam, rīkojumam, pagaidu pasākumam, tirgotāja saistībām vai citam pasākumam ar mērķi izbeigt pārkāpumu. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm nevajadzētu liegt saglabāt vai ieviest savos valsts tiesību aktos naudas sodus, kuri pamatojas uz lielāku maksimālo apgrozījumu, par plaši izplatītiem pārkāpumiem vai Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem. Būtu arī jānodrošina, ka dalībvalstis var šādus naudas sodus noteikt, ņemot vērā tirgotāja globālo apgrozījumu, vai noteikumus par naudas sodiem attiecināt arī uz citiem pārkāpumiem, uz kuriem neattiecas šīs direktīvas noteikumi un kuri saistīti ar Regulas (ES) 2017/2394 21. pantu. Prasība noteikt naudas sodu tādā apmērā, kas nav mazāks par 4 % no tirgotāja gada apgrozījuma, nebūtu jāpiemēro dalībvalsts papildu noteikumiem par periodiskiem soda maksājumiem, piemēram, dienas naudas sodiem, par neatbilstību jebkuram lēmumam, rīkojumam, pagaidu pasākumam, tirgotāja saistībām vai citam pasākumam ar mērķi izbeigt pārkāpumu.

| (14) | Direktīvā 93/13/EEK būtu jāiekļauj noteikumi par sankcijām, lai palielinātu to atturošo iedarbību. Dalībvalstis pašas var brīvi lemt par to, kāda administratīvā vai tiesvedības procedūra izmantojama, piemērojot sankcijas par minētās direktīvas pārkāpumiem. It īpaši administratīvās iestādes vai valstu tiesas varētu piemērot sankcijas, ja tostarp uz administratīvās iestādes ierosinātas tiesvedības pamata ir konstatēts, ka līgumu noteikumi ir negodīgi. Administratīvās iestādes vai valstu tiesas varētu piemērot sankcijas arī gadījumos, kad pārdevējs vai piegādātājs izmanto līguma noteikumus, kas valstu tiesību aktos nepārprotami atzīti par negodīgiem jebkuros apstākļos, un kad pārdevējs vai piegādātājs izmanto līguma noteikumus, kas ar galīgu saistošu lēmumu atzīti par negodīgiem. Dalībvalstis varētu nolemt, ka administratīvajām iestādēm ir arī tiesības secināt, ka attiecīgie līguma noteikumi ir negodīgi. Administratīvās iestādes vai valstu tiesas sankciju varētu piemērot ar to pašu lēmumu, kurā secināts, ka attiecīgie līguma noteikumi ir negodīgi. Dalībvalstis varētu noteikt piemērotus valsts līmenī īstenoto pasākumu koordinēšanas mehānismus attiecībā uz individuālo tiesisko aizsardzību un sankcijām. |
| --- | --- |

(14)

Direktīvā 93/13/EEK būtu jāiekļauj noteikumi par sankcijām, lai palielinātu to atturošo iedarbību. Dalībvalstis pašas var brīvi lemt par to, kāda administratīvā vai tiesvedības procedūra izmantojama, piemērojot sankcijas par minētās direktīvas pārkāpumiem. It īpaši administratīvās iestādes vai valstu tiesas varētu piemērot sankcijas, ja tostarp uz administratīvās iestādes ierosinātas tiesvedības pamata ir konstatēts, ka līgumu noteikumi ir negodīgi. Administratīvās iestādes vai valstu tiesas varētu piemērot sankcijas arī gadījumos, kad pārdevējs vai piegādātājs izmanto līguma noteikumus, kas valstu tiesību aktos nepārprotami atzīti par negodīgiem jebkuros apstākļos, un kad pārdevējs vai piegādātājs izmanto līguma noteikumus, kas ar galīgu saistošu lēmumu atzīti par negodīgiem. Dalībvalstis varētu nolemt, ka administratīvajām iestādēm ir arī tiesības secināt, ka attiecīgie līguma noteikumi ir negodīgi. Administratīvās iestādes vai valstu tiesas sankciju varētu piemērot ar to pašu lēmumu, kurā secināts, ka attiecīgie līguma noteikumi ir negodīgi. Dalībvalstis varētu noteikt piemērotus valsts līmenī īstenoto pasākumu koordinēšanas mehānismus attiecībā uz individuālo tiesisko aizsardzību un sankcijām.

| (15) | Novirzot ieņēmumus no naudas sodiem, dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja stiprināt patērētāju vispārējo interešu, kā arī citu aizsargājamu sabiedrības interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

(15)

Novirzot ieņēmumus no naudas sodiem, dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja stiprināt patērētāju vispārējo interešu, kā arī citu aizsargājamu sabiedrības interešu aizsardzību.

| (16) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka patērētājiem, kuriem kaitējumu nodarījusi negodīga komercprakse, ir pieejami tiesiskās aizsardzības līdzekļi, lai novērstu minētās negodīgās komercprakses ietekmi. Skaidrs regulējums attiecībā uz individuāliem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem atvieglotu privāttiesisko izpildi. Samērīgā un efektīvā veidā būtu jānodrošina, ka patērētāji var saņemt atlīdzību par nodarītajiem zaudējumiem un attiecīgā gadījumā viņiem ir tiesības uz cenas samazinājumu vai līguma izbeigšanu. Dalībvalstīm nevajadzētu liegt saglabāt vai ieviest tiesības uz citiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, piemēram, tiesības uz remontu vai nomaiņu, patērētājiem, kuriem kaitējumu nodarījusi negodīga komercprakse, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek novērsta šādas prakses ietekme. Nevajadzētu dalībvalstīm liegt iespēju noteikt patērētāju tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanas nosacījumus un sekas. Piemērojot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, vajadzības gadījumā varētu ņemt vērā negodīgās komercprakses smaguma pakāpi un būtību, patērētājam nodarītos zaudējumus un citus attiecīgos apstākļus, piemēram, tirgotāja izdarīto pārkāpumu vai līguma pārkāpumu. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka patērētājiem, kuriem kaitējumu nodarījusi negodīga komercprakse, ir pieejami tiesiskās aizsardzības līdzekļi, lai novērstu minētās negodīgās komercprakses ietekmi. Skaidrs regulējums attiecībā uz individuāliem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem atvieglotu privāttiesisko izpildi. Samērīgā un efektīvā veidā būtu jānodrošina, ka patērētāji var saņemt atlīdzību par nodarītajiem zaudējumiem un attiecīgā gadījumā viņiem ir tiesības uz cenas samazinājumu vai līguma izbeigšanu. Dalībvalstīm nevajadzētu liegt saglabāt vai ieviest tiesības uz citiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, piemēram, tiesības uz remontu vai nomaiņu, patērētājiem, kuriem kaitējumu nodarījusi negodīga komercprakse, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek novērsta šādas prakses ietekme. Nevajadzētu dalībvalstīm liegt iespēju noteikt patērētāju tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanas nosacījumus un sekas. Piemērojot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, vajadzības gadījumā varētu ņemt vērā negodīgās komercprakses smaguma pakāpi un būtību, patērētājam nodarītos zaudējumus un citus attiecīgos apstākļus, piemēram, tirgotāja izdarīto pārkāpumu vai līguma pārkāpumu.

| (17) | Patērētāju tiesību aizsardzības un tirgvedības tiesību aktu atbilstības pārbaudē un vienlaicīgā Direktīvas 2011/83/ES izvērtējumā arī tika konstatētas vairākas jomas, kurās spēkā esošie Savienības patērētāju tiesību aizsardzības noteikumi būtu jāmodernizē. Tā kā digitālie rīki tiek nepārtraukti pilnveidoti, ir jāpielāgo Savienības patērētāju tiesību aizsardzības tiesību akti. |
| --- | --- |

(17)

Patērētāju tiesību aizsardzības un tirgvedības tiesību aktu atbilstības pārbaudē un vienlaicīgā Direktīvas 2011/83/ES izvērtējumā arī tika konstatētas vairākas jomas, kurās spēkā esošie Savienības patērētāju tiesību aizsardzības noteikumi būtu jāmodernizē. Tā kā digitālie rīki tiek nepārtraukti pilnveidoti, ir jāpielāgo Savienības patērētāju tiesību aizsardzības tiesību akti.

| (18) | Tas, ka tiešsaistes meklēšanas funkcionalitātes nodrošinātāji komerciālos piedāvājumus ranžējumā ierindo augstākā vietā vai tiem piešķir lielāku salīdzinošu pamanāmību tiešsaistē veiktās meklēšanas rezultātos, būtiski ietekmē patērētājus. |
| --- | --- |

(18)

Tas, ka tiešsaistes meklēšanas funkcionalitātes nodrošinātāji komerciālos piedāvājumus ranžējumā ierindo augstākā vietā vai tiem piešķir lielāku salīdzinošu pamanāmību tiešsaistē veiktās meklēšanas rezultātos, būtiski ietekmē patērētājus.

| (19) | Ar jēdzienu “ranžējums” apzīmē tirgotāju piedāvājumu relatīvo pamanāmību vai meklēšanas rezultātiem piešķirto atbilstību atkarībā no tā, kā tiešsaistes meklēšanas funkcionalitātes nodrošinātāji tos attēlo, izkārto vai paziņo, arī izmantojot algoritmisku secības noteikšanu, novērtējuma vai atsauksmju mehānismus, vizuālu izcelšanu vai citus uzmanības pievēršanas instrumentus vai to kombinācijas. |
| --- | --- |

(19)

Ar jēdzienu “ranžējums” apzīmē tirgotāju piedāvājumu relatīvo pamanāmību vai meklēšanas rezultātiem piešķirto atbilstību atkarībā no tā, kā tiešsaistes meklēšanas funkcionalitātes nodrošinātāji tos attēlo, izkārto vai paziņo, arī izmantojot algoritmisku secības noteikšanu, novērtējuma vai atsauksmju mehānismus, vizuālu izcelšanu vai citus uzmanības pievēršanas instrumentus vai to kombinācijas.

| (20) | Šajā saistībā būtu jāgroza Direktīvas 2005/29/EK I pielikums, lai skaidri noteiktu, ka tirgotājam, atbildot uz patērētāja tiešsaistes meklēšanas vaicājumu, ir aizliegts sniegt patērētājam informāciju meklēšanas rezultātu veidā, skaidri neatklājot, ka tā ir apmaksāta reklāma vai ka ir veikta samaksa par to, lai produktiem nodrošinātu augstāku ranžējumu meklēšanas rezultātos. Ja tirgotājs tiešsaistes meklēšanas funkcionalitātes nodrošinātājam ir tieši vai netieši maksājis par to, lai produktam nodrošinātu augstāku ranžējumu meklēšanas rezultātos, tiešsaistes meklēšanas funkcionalitātes nodrošinātājam būtu īsā, viegli pieejamā un saprotamā veidā par to jāinformē patērētāji. Netieša samaksa var izpausties tādējādi, ka tirgotājs piekrīt meklēšanas funkcionalitātes nodrošinātāja labā uzņemties jebkādas papildu saistības, kas konkrētajā gadījumā nodrošina augstāku ranžējumu meklēšanas rezultātos. Netieša samaksa var izpausties kā palielināta komisijas maksa par katru transakciju, kā arī dažādas kompensācijas shēmas, kas konkrētajā gadījumā nodrošina augstāku ranžējumu meklēšanas rezultātos. Tādi maksājumi par vispārējiem pakalpojumiem kā maksa par iekļaušanu sarakstā vai dalības maksa, kas saistīti ar plašu funkciju klāstu, kuru meklēšanas funkcionalitātes nodrošinātājs piedāvā tirgotājam, nebūtu jāuzskata par maksājumu ar mērķi konkrētā gadījumā produktiem nodrošināt augstāku ranžējumu meklēšanas rezultātos, ja vien šāds maksājums nav paredzēts augstāka ranžējuma nodrošināšanai. Tiešsaistes meklēšanas funkcionalitāti var nodrošināt dažāda veida tirgotāji, kas darbojas tiešsaistē, arī starpnieki, piemēram, tiešsaistes tirdzniecības vietas, meklētājprogrammas un salīdzināšanas tīmekļa vietnes. |
| --- | --- |

(20)

Šajā saistībā būtu jāgroza Direktīvas 2005/29/EK I pielikums, lai skaidri noteiktu, ka tirgotājam, atbildot uz patērētāja tiešsaistes meklēšanas vaicājumu, ir aizliegts sniegt patērētājam informāciju meklēšanas rezultātu veidā, skaidri neatklājot, ka tā ir apmaksāta reklāma vai ka ir veikta samaksa par to, lai produktiem nodrošinātu augstāku ranžējumu meklēšanas rezultātos. Ja tirgotājs tiešsaistes meklēšanas funkcionalitātes nodrošinātājam ir tieši vai netieši maksājis par to, lai produktam nodrošinātu augstāku ranžējumu meklēšanas rezultātos, tiešsaistes meklēšanas funkcionalitātes nodrošinātājam būtu īsā, viegli pieejamā un saprotamā veidā par to jāinformē patērētāji. Netieša samaksa var izpausties tādējādi, ka tirgotājs piekrīt meklēšanas funkcionalitātes nodrošinātāja labā uzņemties jebkādas papildu saistības, kas konkrētajā gadījumā nodrošina augstāku ranžējumu meklēšanas rezultātos. Netieša samaksa var izpausties kā palielināta komisijas maksa par katru transakciju, kā arī dažādas kompensācijas shēmas, kas konkrētajā gadījumā nodrošina augstāku ranžējumu meklēšanas rezultātos. Tādi maksājumi par vispārējiem pakalpojumiem kā maksa par iekļaušanu sarakstā vai dalības maksa, kas saistīti ar plašu funkciju klāstu, kuru meklēšanas funkcionalitātes nodrošinātājs piedāvā tirgotājam, nebūtu jāuzskata par maksājumu ar mērķi konkrētā gadījumā produktiem nodrošināt augstāku ranžējumu meklēšanas rezultātos, ja vien šāds maksājums nav paredzēts augstāka ranžējuma nodrošināšanai. Tiešsaistes meklēšanas funkcionalitāti var nodrošināt dažāda veida tirgotāji, kas darbojas tiešsaistē, arī starpnieki, piemēram, tiešsaistes tirdzniecības vietas, meklētājprogrammas un salīdzināšanas tīmekļa vietnes.

| (21) | Pārredzamības prasības attiecībā uz galvenajiem parametriem ranžējuma noteikšanai regulē arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 (9). Minētajā regulā noteiktās pārredzamības prasības attiecas uz plašu tiešsaistes starpnieku loku, tostarp tiešsaistes tirdzniecības vietām, bet tās piemēro tikai darījumiem starp tirgotājiem un tiešsaistes starpniekiem. Tāpēc, lai nodrošinātu patērētājiem pienācīgu pārredzamību, Direktīvā 2005/29/EK būtu jāievieš līdzīgas pārredzamības prasības, bet tās nav jāattiecina uz tiešsaistes meklētājprogrammu pakalpojumu sniedzējiem, kam ar minēto regulu jau pieprasīts savās meklētājprogrammās ievietot viegli un publiski pieejamu aprakstu, kurš sagatavots vienkāršā un skaidri saprotamā valodā un kurā izklāstīti gan galvenie parametri, kas atsevišķi vai kopā ir svarīgākie ranžējuma noteikšanai, gan šo svarīgo parametru relatīvais nozīmīgums. |
| --- | --- |

(21)

Pārredzamības prasības attiecībā uz galvenajiem parametriem ranžējuma noteikšanai regulē arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 (9). Minētajā regulā noteiktās pārredzamības prasības attiecas uz plašu tiešsaistes starpnieku loku, tostarp tiešsaistes tirdzniecības vietām, bet tās piemēro tikai darījumiem starp tirgotājiem un tiešsaistes starpniekiem. Tāpēc, lai nodrošinātu patērētājiem pienācīgu pārredzamību, Direktīvā 2005/29/EK būtu jāievieš līdzīgas pārredzamības prasības, bet tās nav jāattiecina uz tiešsaistes meklētājprogrammu pakalpojumu sniedzējiem, kam ar minēto regulu jau pieprasīts savās meklētājprogrammās ievietot viegli un publiski pieejamu aprakstu, kurš sagatavots vienkāršā un skaidri saprotamā valodā un kurā izklāstīti gan galvenie parametri, kas atsevišķi vai kopā ir svarīgākie ranžējuma noteikšanai, gan šo svarīgo parametru relatīvais nozīmīgums.

| (22) | Tirgotājiem, kuri sniedz patērētājiem iespēju meklēt preces un pakalpojumus, piemēram, ceļojumus, izmitināšanu un atpūtas pasākumus, ko piedāvā citi tirgotāji vai patērētāji, būtu jāinformē patērētāji par noklusējuma galvenajiem parametriem tādu piedāvājumu ranžējuma noteikšanai, kurus patērētājs iegūst meklēšanas vaicājuma rezultātā, un par šo parametru relatīvo nozīmi salīdzinājumā ar citiem parametriem. Minētajai informācijai vajadzētu būt kodolīgai, labi pamanāmai un viegli un tieši pieejamai. Ranžējuma noteikšanas parametri ir jebkuri vispārīgie kritēriji, procesi, īpaši signāli, kas iekļauti algoritmos, vai citi pielāgošanas vai pazemināšanas mehānismi, kurus izmanto saistībā ar ranžējumu. |
| --- | --- |

(22)

Tirgotājiem, kuri sniedz patērētājiem iespēju meklēt preces un pakalpojumus, piemēram, ceļojumus, izmitināšanu un atpūtas pasākumus, ko piedāvā citi tirgotāji vai patērētāji, būtu jāinformē patērētāji par noklusējuma galvenajiem parametriem tādu piedāvājumu ranžējuma noteikšanai, kurus patērētājs iegūst meklēšanas vaicājuma rezultātā, un par šo parametru relatīvo nozīmi salīdzinājumā ar citiem parametriem. Minētajai informācijai vajadzētu būt kodolīgai, labi pamanāmai un viegli un tieši pieejamai. Ranžējuma noteikšanas parametri ir jebkuri vispārīgie kritēriji, procesi, īpaši signāli, kas iekļauti algoritmos, vai citi pielāgošanas vai pazemināšanas mehānismi, kurus izmanto saistībā ar ranžējumu.

| (23) | Prasība informēt par galvenajiem parametriem ranžējuma noteikšanai neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/943 (10). Nevajadzētu tirgotājiem prasīt, lai tie sīki apraksta savus ranžējuma mehānismus, tostarp algoritmus. Tirgotājiem būtu jāsniedz vispārīgs galveno ranžējuma noteikšanas parametru apraksts, kurā izskaidroti tirgotāja izmantotie noklusējuma galvenie parametri un to relatīvais nozīmīgums salīdzinājumā ar citiem parametriem, bet minētais apraksts nav jāpielāgo katram atsevišķam meklēšanas vaicājumam. |
| --- | --- |

(23)

Prasība informēt par galvenajiem parametriem ranžējuma noteikšanai neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/943 (10). Nevajadzētu tirgotājiem prasīt, lai tie sīki apraksta savus ranžējuma mehānismus, tostarp algoritmus. Tirgotājiem būtu jāsniedz vispārīgs galveno ranžējuma noteikšanas parametru apraksts, kurā izskaidroti tirgotāja izmantotie noklusējuma galvenie parametri un to relatīvais nozīmīgums salīdzinājumā ar citiem parametriem, bet minētais apraksts nav jāpielāgo katram atsevišķam meklēšanas vaicājumam.

| (24) | Ja produkti tiek piedāvāti patērētājiem tiešsaistes tirdzniecības vietās, gan tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājs, gan trešā persona-piegādātājs ir iesaistīti Direktīvā 2011/83/ES prasītās informācijas pirms līguma noslēgšanas sniegšanā. Tā rezultātā patērētāji, kas izmanto tiešsaistes tirdzniecības vietas, nevar skaidri saprast, kas ir viņu līguma partneri un kā ir ietekmētas viņu tiesības un pienākumi. |
| --- | --- |

(24)

Ja produkti tiek piedāvāti patērētājiem tiešsaistes tirdzniecības vietās, gan tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājs, gan trešā persona-piegādātājs ir iesaistīti Direktīvā 2011/83/ES prasītās informācijas pirms līguma noslēgšanas sniegšanā. Tā rezultātā patērētāji, kas izmanto tiešsaistes tirdzniecības vietas, nevar skaidri saprast, kas ir viņu līguma partneri un kā ir ietekmētas viņu tiesības un pienākumi.

| (25) | Tiešsaistes tirdzniecības vietas būtu jādefinē Direktīvu 2005/29/EK un 2011/83/ES vajadzībām līdzīgi kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 524/2013 (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/1148 (12). Tomēr jēdziena “tiešsaistes tirdzniecības vieta” definīcija būtu jāatjaunina un jāpadara tehnoloģiski neitrāla, lai ietvertu jaunas tehnoloģijas. Tāpēc ir lietderīgi atsaukties nevis uz “tīmekļa vietni”, bet uz programmatūru, tostarp tīmekļa vietni, tīmekļa vietnes daļu vai lietotni, ko uztur tirgotājs vai kas tiek uzturēta tirgotāja vārdā, saskaņā ar jēdzienu “tiešsaistes saskarne”, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2394 un Regulā (ES) 2018/302 (13). |
| --- | --- |

(25)

Tiešsaistes tirdzniecības vietas būtu jādefinē Direktīvu 2005/29/EK un 2011/83/ES vajadzībām līdzīgi kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 524/2013 (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/1148 (12). Tomēr jēdziena “tiešsaistes tirdzniecības vieta” definīcija būtu jāatjaunina un jāpadara tehnoloģiski neitrāla, lai ietvertu jaunas tehnoloģijas. Tāpēc ir lietderīgi atsaukties nevis uz “tīmekļa vietni”, bet uz programmatūru, tostarp tīmekļa vietni, tīmekļa vietnes daļu vai lietotni, ko uztur tirgotājs vai kas tiek uzturēta tirgotāja vārdā, saskaņā ar jēdzienu “tiešsaistes saskarne”, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2394 un Regulā (ES) 2018/302 (13).

| (26) | Tāpēc Direktīvās 2005/29/EK un 2011/83/ES būtu jāparedz konkrētas informācijas prasības attiecībā uz tiešsaistes tirdzniecības vietām, lai, izmantojot tiešsaistes tirdzniecības vietas, informētu patērētājus par galvenajiem parametriem piedāvājumu ranžējuma noteikšanai, un par to, vai patērētāji noslēdz līgumu ar tirgotāju vai personu, kas nav tirgotājs, piemēram, ar citu patērētāju. |
| --- | --- |

(26)

Tāpēc Direktīvās 2005/29/EK un 2011/83/ES būtu jāparedz konkrētas informācijas prasības attiecībā uz tiešsaistes tirdzniecības vietām, lai, izmantojot tiešsaistes tirdzniecības vietas, informētu patērētājus par galvenajiem parametriem piedāvājumu ranžējuma noteikšanai, un par to, vai patērētāji noslēdz līgumu ar tirgotāju vai personu, kas nav tirgotājs, piemēram, ar citu patērētāju.

| (27) | Tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem būtu jāinformē patērētāji par to, vai trešā persona, kas piedāvā preces, pakalpojumus vai digitālo saturu, ir vai nav tirgotājs, pamatojoties uz trešās personas deklarāciju tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem. Ja trešā persona, kas piedāvā preces, pakalpojumus vai digitālo saturu, deklarē, ka ir persona, kura nav tirgotājs, tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem vajadzētu sniegt īsu paziņojumu par to, ka patērētāja tiesības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem patērētāju tiesību aizsardzības jomā, neattiecas uz noslēgto līgumu. Turklāt patērētāji būtu jāinformē par to, kā no līgumu izrietošās saistības tiek sadalītas starp trešajām personām, kas piedāvā preces, pakalpojumus vai digitālo saturu, un tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem. Informācija būtu jāsniedz skaidri un saprotami, un ne tikai ar atsauci uz standarta noteikumiem un nosacījumiem vai līdzīgiem līguma dokumentiem. Informācijas prasībām attiecībā uz tiešsaistes tirdzniecību vietu nodrošinātājiem vajadzētu būt samērīgām. Ar minētajām prasībām jācenšas panākt līdzsvaru starp augstu līmeni patērētāju tiesību aizsardzībā un tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātāju konkurētspēju. Nevajadzētu pieprasīt, lai tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātāji uzskaitītu konkrētās patērētāju tiesības, informējot patērētājus par to piemērojamību vai nepiemērojamību. Tas neskar patērētāju informēšanas prasības, kas noteiktas Direktīvā 2011/83/ES, un jo īpaši tās 6. panta 1. punktā. Informācija, kas sniedzama par atbildību par patērētāju tiesību nodrošināšanu, ir atkarīga no līguma noteikumiem starp tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem un attiecīgajām trešajām personām-tirgotājiem. Tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājs varētu norādīt, ka par patērētāju tiesību nodrošināšanu ir atbildīga vienīgi trešā persona-tirgotājs vai arī aprakstīt savus konkrētos pienākumus, ja minētais nodrošinātājs uzņemas atbildību par konkrētiem līguma aspektiem, piemēram, piegādi vai atteikuma tiesību izmantošanu. |
| --- | --- |

(27)

Tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem būtu jāinformē patērētāji par to, vai trešā persona, kas piedāvā preces, pakalpojumus vai digitālo saturu, ir vai nav tirgotājs, pamatojoties uz trešās personas deklarāciju tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem. Ja trešā persona, kas piedāvā preces, pakalpojumus vai digitālo saturu, deklarē, ka ir persona, kura nav tirgotājs, tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem vajadzētu sniegt īsu paziņojumu par to, ka patērētāja tiesības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem patērētāju tiesību aizsardzības jomā, neattiecas uz noslēgto līgumu. Turklāt patērētāji būtu jāinformē par to, kā no līgumu izrietošās saistības tiek sadalītas starp trešajām personām, kas piedāvā preces, pakalpojumus vai digitālo saturu, un tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem. Informācija būtu jāsniedz skaidri un saprotami, un ne tikai ar atsauci uz standarta noteikumiem un nosacījumiem vai līdzīgiem līguma dokumentiem. Informācijas prasībām attiecībā uz tiešsaistes tirdzniecību vietu nodrošinātājiem vajadzētu būt samērīgām. Ar minētajām prasībām jācenšas panākt līdzsvaru starp augstu līmeni patērētāju tiesību aizsardzībā un tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātāju konkurētspēju. Nevajadzētu pieprasīt, lai tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātāji uzskaitītu konkrētās patērētāju tiesības, informējot patērētājus par to piemērojamību vai nepiemērojamību. Tas neskar patērētāju informēšanas prasības, kas noteiktas Direktīvā 2011/83/ES, un jo īpaši tās 6. panta 1. punktā. Informācija, kas sniedzama par atbildību par patērētāju tiesību nodrošināšanu, ir atkarīga no līguma noteikumiem starp tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem un attiecīgajām trešajām personām-tirgotājiem. Tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājs varētu norādīt, ka par patērētāju tiesību nodrošināšanu ir atbildīga vienīgi trešā persona-tirgotājs vai arī aprakstīt savus konkrētos pienākumus, ja minētais nodrošinātājs uzņemas atbildību par konkrētiem līguma aspektiem, piemēram, piegādi vai atteikuma tiesību izmantošanu.

| (28) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/31/EK (14) 15. panta 1. punktu nebūtu jāpieprasa, lai tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātāji pārbaudītu trešo personu-piegādātāju juridisko statusu. Tā vietā tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem būtu jāpieprasa, lai trešās personas-piegādātāji, kas veic piegādes tiešsaistes tirdzniecības vietā, patērētāju tiesību aizsardzības aktu vajadzībām norādītu savu statusu “tirgotāji” vai “personas, kas nav tirgotāji” un sniegtu šo informāciju tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājam. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/31/EK (14) 15. panta 1. punktu nebūtu jāpieprasa, lai tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātāji pārbaudītu trešo personu-piegādātāju juridisko statusu. Tā vietā tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem būtu jāpieprasa, lai trešās personas-piegādātāji, kas veic piegādes tiešsaistes tirdzniecības vietā, patērētāju tiesību aizsardzības aktu vajadzībām norādītu savu statusu “tirgotāji” vai “personas, kas nav tirgotāji” un sniegtu šo informāciju tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājam.

| (29) | Tā kā vērojama strauja ar tiešsaistes tirdzniecības vietām saistīto tehnoloģiju attīstība un tā kā ir jānodrošina augstāks patērētāju tiesību aizsardzības līmenis, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieņemt vai saglabāt īpašus papildu pasākumus minētā mērķa sasniegšanai. Šādiem noteikumiem vajadzētu būt samērīgiem un nediskriminējošiem, un tie nedrīkstētu skart Direktīvu 2000/31/EK. |
| --- | --- |

(29)

Tā kā vērojama strauja ar tiešsaistes tirdzniecības vietām saistīto tehnoloģiju attīstība un tā kā ir jānodrošina augstāks patērētāju tiesību aizsardzības līmenis, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieņemt vai saglabāt īpašus papildu pasākumus minētā mērķa sasniegšanai. Šādiem noteikumiem vajadzētu būt samērīgiem un nediskriminējošiem, un tie nedrīkstētu skart Direktīvu 2000/31/EK.

| (30) | Jēdzienu “digitālais saturs” un “digitālie pakalpojumi” definīcijas, kas minētas Direktīvā 2011/83/ES, būtu jāpielāgo definīcijām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/770 (15). Digitālais saturs, uz ko attiecas Direktīva (ES) 2019/770, aptver vienu piegādes darbību, virkni atsevišķu piegādes darbību vai pastāvīgu piegādi kādā laikposmā. Pastāvīgās piegādes elementam nav obligāti jābūt saistītam ar ilgtermiņa piegādi. Tādi gadījumi kā videoklipu straumēšana tīmeklī būtu jāuzskata par pastāvīgu piegādi kādā laikposmā neatkarīgi no attiecīgā audiovizuālā faila faktiskā ilguma. Tāpēc var būt grūti nošķirt noteiktus digitālā satura un digitālo pakalpojumu veidus, jo abiem gadījumiem var būt raksturīga nepārtraukta piegāde, ko tirgotājs veic visā līguma darbības laikā. Digitālo pakalpojumu piemēri ir video un audio koplietošanas pakalpojumi un cita veida datņu mitināšana, tekstapstrāde vai spēles, ko piedāvā mākoņdatošanas vidē, mākoņglabāšana, tīmekļa e-pasts, sociālie plašsaziņas līdzekļi un mākoņdatošanas lietotnes. Nepārtrauktā pakalpojuma sniedzēja iesaiste attaisno noteikumu piemērošanu par atteikuma tiesībām, kas paredzētas Direktīvā 2011/83/ES un kas efektīvi ļauj patērētājam pārbaudīt pakalpojumu un 14 dienu laikā no līguma noslēgšanas dienas pieņemt lēmumu, vai to saglabāt vai ne. Daudzus tāda digitālā satura piegādes līgumus, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, raksturo viena piegādes darbība, lai sniegtu patērētājam konkrēto digitālā satura vienību vai vienības, piemēram, konkrētu mūziku vai video datnes. Uz tāda digitālā satura piegādes līgumiem, kas netiek piegādāts materiālā datu nesējā, joprojām attiecas atbrīvojums no atteikuma tiesībām, kas izklāstīts Direktīvas 2011/83/ES 16. panta pirmās daļas m) punktā, kurā noteikts, ka patērētājs zaudē atteikuma tiesības, ja ir sākusies līguma izpilde, piemēram, satura lejupielāde vai straumēšana, bet ar nosacījumu, ka patērētājs iepriekš devis skaidru piekrišanu sākt līguma izpildi atteikuma tiesību perioda laikā un apliecinājis, ka viņš tādējādi ir zaudējis savas atteikuma tiesības. Ja ir šaubas par to, vai līgums ir pakalpojumu līgums vai digitālā satura piegādes līgums, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, būtu jāpiemēro noteikumi attiecībā uz tiesībām atteikties no pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(30)

Jēdzienu “digitālais saturs” un “digitālie pakalpojumi” definīcijas, kas minētas Direktīvā 2011/83/ES, būtu jāpielāgo definīcijām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/770 (15). Digitālais saturs, uz ko attiecas Direktīva (ES) 2019/770, aptver vienu piegādes darbību, virkni atsevišķu piegādes darbību vai pastāvīgu piegādi kādā laikposmā. Pastāvīgās piegādes elementam nav obligāti jābūt saistītam ar ilgtermiņa piegādi. Tādi gadījumi kā videoklipu straumēšana tīmeklī būtu jāuzskata par pastāvīgu piegādi kādā laikposmā neatkarīgi no attiecīgā audiovizuālā faila faktiskā ilguma. Tāpēc var būt grūti nošķirt noteiktus digitālā satura un digitālo pakalpojumu veidus, jo abiem gadījumiem var būt raksturīga nepārtraukta piegāde, ko tirgotājs veic visā līguma darbības laikā. Digitālo pakalpojumu piemēri ir video un audio koplietošanas pakalpojumi un cita veida datņu mitināšana, tekstapstrāde vai spēles, ko piedāvā mākoņdatošanas vidē, mākoņglabāšana, tīmekļa e-pasts, sociālie plašsaziņas līdzekļi un mākoņdatošanas lietotnes. Nepārtrauktā pakalpojuma sniedzēja iesaiste attaisno noteikumu piemērošanu par atteikuma tiesībām, kas paredzētas Direktīvā 2011/83/ES un kas efektīvi ļauj patērētājam pārbaudīt pakalpojumu un 14 dienu laikā no līguma noslēgšanas dienas pieņemt lēmumu, vai to saglabāt vai ne. Daudzus tāda digitālā satura piegādes līgumus, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, raksturo viena piegādes darbība, lai sniegtu patērētājam konkrēto digitālā satura vienību vai vienības, piemēram, konkrētu mūziku vai video datnes. Uz tāda digitālā satura piegādes līgumiem, kas netiek piegādāts materiālā datu nesējā, joprojām attiecas atbrīvojums no atteikuma tiesībām, kas izklāstīts Direktīvas 2011/83/ES 16. panta pirmās daļas m) punktā, kurā noteikts, ka patērētājs zaudē atteikuma tiesības, ja ir sākusies līguma izpilde, piemēram, satura lejupielāde vai straumēšana, bet ar nosacījumu, ka patērētājs iepriekš devis skaidru piekrišanu sākt līguma izpildi atteikuma tiesību perioda laikā un apliecinājis, ka viņš tādējādi ir zaudējis savas atteikuma tiesības. Ja ir šaubas par to, vai līgums ir pakalpojumu līgums vai digitālā satura piegādes līgums, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, būtu jāpiemēro noteikumi attiecībā uz tiesībām atteikties no pakalpojumiem.

| (31) | Digitālo saturu un digitālos pakalpojumus tiešsaistē bieži sniedz saskaņā ar līgumiem, kas paredz, ka patērētājs nemaksā cenu, bet sniedz tirgotājam personas datus. Direktīvu 2011/83/ES jau piemēro tāda digitālā satura piegādes līgumiem, kas netiek piegādāts materiālā datu nesējā (piemēram, tiešsaistes digitālā satura piegāde), neatkarīgi no tā, vai patērētājs maksā cenu naudā vai sniedz personas datus. Tomēr minēto direktīvu piemēro tikai tādiem pakalpojumu līgumiem, tostarp digitālo pakalpojumu līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētājs maksā vai apņemas maksāt to cenu. Līdz ar to minēto direktīvu nepiemēro digitālo pakalpojumu līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētājs sniedz tirgotājam personas datus, nemaksājot cenu. Ņemot vērā līdzības un savstarpējo aizstājamību, kas piemīt maksas digitālajiem pakalpojumiem un digitālajiem pakalpojumiem apmaiņā pret personas datiem, tiem būtu jāpiemēro vieni un tie paši noteikumi saskaņā ar minēto direktīvu. |
| --- | --- |

(31)

Digitālo saturu un digitālos pakalpojumus tiešsaistē bieži sniedz saskaņā ar līgumiem, kas paredz, ka patērētājs nemaksā cenu, bet sniedz tirgotājam personas datus. Direktīvu 2011/83/ES jau piemēro tāda digitālā satura piegādes līgumiem, kas netiek piegādāts materiālā datu nesējā (piemēram, tiešsaistes digitālā satura piegāde), neatkarīgi no tā, vai patērētājs maksā cenu naudā vai sniedz personas datus. Tomēr minēto direktīvu piemēro tikai tādiem pakalpojumu līgumiem, tostarp digitālo pakalpojumu līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētājs maksā vai apņemas maksāt to cenu. Līdz ar to minēto direktīvu nepiemēro digitālo pakalpojumu līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētājs sniedz tirgotājam personas datus, nemaksājot cenu. Ņemot vērā līdzības un savstarpējo aizstājamību, kas piemīt maksas digitālajiem pakalpojumiem un digitālajiem pakalpojumiem apmaiņā pret personas datiem, tiem būtu jāpiemēro vieni un tie paši noteikumi saskaņā ar minēto direktīvu.

| (32) | Būtu jānodrošina konsekvence starp Direktīvas 2011/83/ES un Direktīvas (ES) 2019/770, ko piemēro digitālā satura piegādes līgumiem vai digitālajiem pakalpojumiem, saskaņā ar kuriem patērētājs sniedz vai apņemas sniegt tirgotājam personas datus, piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(32)

Būtu jānodrošina konsekvence starp Direktīvas 2011/83/ES un Direktīvas (ES) 2019/770, ko piemēro digitālā satura piegādes līgumiem vai digitālajiem pakalpojumiem, saskaņā ar kuriem patērētājs sniedz vai apņemas sniegt tirgotājam personas datus, piemērošanas jomu.

| (33) | Tāpēc Direktīvas 2011/83/ES darbības joma būtu jāpaplašina, lai ietvertu arī tos līgumus, saskaņā ar kuriem tirgotājs patērētājam sniedz vai apņemas sniegt digitālo pakalpojumu un patērētājs sniedz vai apņemas sniegt personas datus. Līdzīgi tāda digitālā satura piegādes līgumiem, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, minētā direktīva būtu jāpiemēro gadījumos, kad patērētājs tirgotājam sniedz vai apņemas sniegt personas datus, izņemot gadījumus, kad patērētāja sniegtos personas datus tirgotājs apstrādā tikai un vienīgi, lai piegādātu digitālo saturu vai sniegtu digitālo pakalpojumu, un tirgotājs neapstrādā minētos datus citiem mērķiem. Jebkurai personas datu apstrādei būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2016/679 (16). |
| --- | --- |

(33)

Tāpēc Direktīvas 2011/83/ES darbības joma būtu jāpaplašina, lai ietvertu arī tos līgumus, saskaņā ar kuriem tirgotājs patērētājam sniedz vai apņemas sniegt digitālo pakalpojumu un patērētājs sniedz vai apņemas sniegt personas datus. Līdzīgi tāda digitālā satura piegādes līgumiem, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, minētā direktīva būtu jāpiemēro gadījumos, kad patērētājs tirgotājam sniedz vai apņemas sniegt personas datus, izņemot gadījumus, kad patērētāja sniegtos personas datus tirgotājs apstrādā tikai un vienīgi, lai piegādātu digitālo saturu vai sniegtu digitālo pakalpojumu, un tirgotājs neapstrādā minētos datus citiem mērķiem. Jebkurai personas datu apstrādei būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2016/679 (16).

| (34) | Lai nodrošinātu pilnīgu saskaņotību ar Direktīvu (ES) 2019/770 gadījumos, kad digitālo saturu nepiegādā un digitālos pakalpojumus nesniedz pret cenas samaksu, Direktīva 2011/83/ES nebūtu jāpiemēro arī situācijās, kad tirgotājs vāc personas datus vienīgi nolūkā izpildīt juridiskās prasības, kas attiecas uz šo tirgotāju. Šādas situācijas var būt, piemēram, gadījumi, kad patērētāja reģistrēšanās drošības un identifikācijas nolūkos ir prasīta piemērojamajos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(34)

Lai nodrošinātu pilnīgu saskaņotību ar Direktīvu (ES) 2019/770 gadījumos, kad digitālo saturu nepiegādā un digitālos pakalpojumus nesniedz pret cenas samaksu, Direktīva 2011/83/ES nebūtu jāpiemēro arī situācijās, kad tirgotājs vāc personas datus vienīgi nolūkā izpildīt juridiskās prasības, kas attiecas uz šo tirgotāju. Šādas situācijas var būt, piemēram, gadījumi, kad patērētāja reģistrēšanās drošības un identifikācijas nolūkos ir prasīta piemērojamajos tiesību aktos.

| (35) | Direktīva 2011/83/ES nebūtu jāpiemēro arī situācijās, kad tirgotājs vāc vienīgi metadatus, piemēram, informāciju par patērētāja ierīci vai pārlūkošanas vēsturi, izņemot, ja šādu situāciju uzskata par līgumu saskaņā ar valstu tiesību aktiem. Tā nebūtu jāpiemēro arī situācijās, kad patērētājs, kas nav noslēdzis līgumu ar tirgotāju, ir pakļauts reklāmām tikai un vienīgi, lai piekļūtu digitālajam saturam vai digitālajam pakalpojumam. Tomēr dalībvalstīm būtu jāsaglabā iespēja paplašināt minētās direktīvas piemērošanu uz šādām situācijām vai citādi reglamentēt šādas situācijas, kas ir izslēgtas no minētās direktīvas darbības jomas. |
| --- | --- |

(35)

Direktīva 2011/83/ES nebūtu jāpiemēro arī situācijās, kad tirgotājs vāc vienīgi metadatus, piemēram, informāciju par patērētāja ierīci vai pārlūkošanas vēsturi, izņemot, ja šādu situāciju uzskata par līgumu saskaņā ar valstu tiesību aktiem. Tā nebūtu jāpiemēro arī situācijās, kad patērētājs, kas nav noslēdzis līgumu ar tirgotāju, ir pakļauts reklāmām tikai un vienīgi, lai piekļūtu digitālajam saturam vai digitālajam pakalpojumam. Tomēr dalībvalstīm būtu jāsaglabā iespēja paplašināt minētās direktīvas piemērošanu uz šādām situācijām vai citādi reglamentēt šādas situācijas, kas ir izslēgtas no minētās direktīvas darbības jomas.

| (36) | Ar jēdzienu “funkcionalitāte” būtu jāsaprot veidi, kuros digitālo saturu vai digitālo pakalpojumu var izmantot. Piemēram, jebkādu tehnisko ierobežojumu esamība vai neesamība, piemēram, aizsardzība, izmantojot digitālo tiesību pārvaldību vai reģionālo kodējumu, varētu ietekmēt digitālā satura vai digitālā pakalpojuma spēju pildīt visas savas funkcijas, ņemot vērā tā nolūku. Jēdziens “sadarbspēja” attiecas uz to, vai un kādā mērā digitālais saturs vai digitālais pakalpojums spēj darboties ar aparatūru vai programmatūru, kas atšķiras no aparatūras un programmatūras, ar kurām parasti izmanto tāda paša veida digitālo saturu vai digitālo pakalpojumu. Sekmīga darbība varētu ietvert, piemēram, digitālā satura vai digitālā pakalpojuma spēju apmainīties ar informāciju ar šādu citu programmatūru vai aparatūru un izmantot informāciju, ar ko veikta apmaiņa. Jēdziens “saderība” ir definēts Direktīvā (ES) 2019/770. |
| --- | --- |

(36)

Ar jēdzienu “funkcionalitāte” būtu jāsaprot veidi, kuros digitālo saturu vai digitālo pakalpojumu var izmantot. Piemēram, jebkādu tehnisko ierobežojumu esamība vai neesamība, piemēram, aizsardzība, izmantojot digitālo tiesību pārvaldību vai reģionālo kodējumu, varētu ietekmēt digitālā satura vai digitālā pakalpojuma spēju pildīt visas savas funkcijas, ņemot vērā tā nolūku. Jēdziens “sadarbspēja” attiecas uz to, vai un kādā mērā digitālais saturs vai digitālais pakalpojums spēj darboties ar aparatūru vai programmatūru, kas atšķiras no aparatūras un programmatūras, ar kurām parasti izmanto tāda paša veida digitālo saturu vai digitālo pakalpojumu. Sekmīga darbība varētu ietvert, piemēram, digitālā satura vai digitālā pakalpojuma spēju apmainīties ar informāciju ar šādu citu programmatūru vai aparatūru un izmantot informāciju, ar ko veikta apmaiņa. Jēdziens “saderība” ir definēts Direktīvā (ES) 2019/770.

| (37) | Direktīvas 2011/83/ES 7. panta 3. punktā un 8. panta 8. punktā paredzēts, ka tirgotājiem attiecīgi ārpus uzņēmuma telpām noslēgtiem līgumiem un distances līgumiem jāiegūst patērētāja iepriekšēja skaidra piekrišana sākt līguma izpildi, pirms beidzies atteikuma tiesību periods. Minētās direktīvas 14. panta 4. punkta a) apakšpunktā paredzēta līgumiska sankcija, ja tirgotājs neizpilda šo prasību, proti, ka patērētājam nav jāmaksā par sniegtajiem pakalpojumiem. Prasība iegūt patērētāja iepriekšēju skaidru piekrišanu attiecīgi ir būtiska tikai pakalpojumiem, tostarp digitālajiem pakalpojumiem, kurus sniedz pret to cenas samaksu. Tāpēc 7. panta 3. punkts un 8. panta 8. punkts ir jāgroza tā, lai prasība tirgotājiem iegūt patērētāja iepriekšēju skaidru piekrišanu attiecas tikai uz tiem pakalpojumu līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētāja pienākums ir maksāt. |
| --- | --- |

(37)

Direktīvas 2011/83/ES 7. panta 3. punktā un 8. panta 8. punktā paredzēts, ka tirgotājiem attiecīgi ārpus uzņēmuma telpām noslēgtiem līgumiem un distances līgumiem jāiegūst patērētāja iepriekšēja skaidra piekrišana sākt līguma izpildi, pirms beidzies atteikuma tiesību periods. Minētās direktīvas 14. panta 4. punkta a) apakšpunktā paredzēta līgumiska sankcija, ja tirgotājs neizpilda šo prasību, proti, ka patērētājam nav jāmaksā par sniegtajiem pakalpojumiem. Prasība iegūt patērētāja iepriekšēju skaidru piekrišanu attiecīgi ir būtiska tikai pakalpojumiem, tostarp digitālajiem pakalpojumiem, kurus sniedz pret to cenas samaksu. Tāpēc 7. panta 3. punkts un 8. panta 8. punkts ir jāgroza tā, lai prasība tirgotājiem iegūt patērētāja iepriekšēju skaidru piekrišanu attiecas tikai uz tiem pakalpojumu līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētāja pienākums ir maksāt.

| (38) | Direktīvas 2011/83/ES 16. panta pirmās daļas m) punktā paredzēts atbrīvojums no atteikuma tiesībām attiecībā uz digitālu saturu, kas netiek piegādāts materiālā datu nesējā, ja patērētājs iepriekš devis skaidru piekrišanu sākt izpildi pirms atteikuma tiesību perioda beigām un apliecinājis, ka viņš tādējādi zaudē savas atteikuma tiesības. Minētās direktīvas 14. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēta līgumiska sankcija, ja tirgotājs neizpilda šo prasību, proti, patērētājam nav jāmaksā par patērēto digitālo saturu. Prasība iegūt patērētāja iepriekšēju skaidru piekrišanu un apliecinājumu atbilstoši tam ir būtiska tikai attiecībā uz digitālu saturu, kuru sniedz pret tā cenas samaksu. Tāpēc 16. panta pirmās daļas m) punkts ir jāgroza tā, lai prasība tirgotājiem iegūt patērētāja iepriekšēju skaidru piekrišanu un apliecinājumu attiecas tikai uz tiem līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētāja pienākums ir maksāt. |
| --- | --- |

(38)

Direktīvas 2011/83/ES 16. panta pirmās daļas m) punktā paredzēts atbrīvojums no atteikuma tiesībām attiecībā uz digitālu saturu, kas netiek piegādāts materiālā datu nesējā, ja patērētājs iepriekš devis skaidru piekrišanu sākt izpildi pirms atteikuma tiesību perioda beigām un apliecinājis, ka viņš tādējādi zaudē savas atteikuma tiesības. Minētās direktīvas 14. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēta līgumiska sankcija, ja tirgotājs neizpilda šo prasību, proti, patērētājam nav jāmaksā par patērēto digitālo saturu. Prasība iegūt patērētāja iepriekšēju skaidru piekrišanu un apliecinājumu atbilstoši tam ir būtiska tikai attiecībā uz digitālu saturu, kuru sniedz pret tā cenas samaksu. Tāpēc 16. panta pirmās daļas m) punkts ir jāgroza tā, lai prasība tirgotājiem iegūt patērētāja iepriekšēju skaidru piekrišanu un apliecinājumu attiecas tikai uz tiem līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētāja pienākums ir maksāt.

| (39) | Direktīvas 2005/29/EK 7. panta 4. punktā izklāstītas informācijas prasības attiecībā uz uzaicinājumu veikt produkta pirkumu par konkrētu cenu. Minētās informācijas prasības piemēro jau reklāmas stadijā, savukārt ar Direktīvu 2011/83/ES tiek noteiktas tādas pašas un citas detalizētākas prasības attiecībā uz informāciju vēlākā pirmslīguma stadijā (t. i., tieši pirms patērētājs noslēdz līgumu). Līdz ar to tirgotājiem var būt jāsniedz viena un tā pati informācija reklāmas stadijā (piemēram, tiešsaistes reklāma plašsaziņas līdzekļu tīmekļa vietnē) un pirms līguma noslēgšanas (piemēram, savos tiešsaistes interneta veikalos). |
| --- | --- |

(39)

Direktīvas 2005/29/EK 7. panta 4. punktā izklāstītas informācijas prasības attiecībā uz uzaicinājumu veikt produkta pirkumu par konkrētu cenu. Minētās informācijas prasības piemēro jau reklāmas stadijā, savukārt ar Direktīvu 2011/83/ES tiek noteiktas tādas pašas un citas detalizētākas prasības attiecībā uz informāciju vēlākā pirmslīguma stadijā (t. i., tieši pirms patērētājs noslēdz līgumu). Līdz ar to tirgotājiem var būt jāsniedz viena un tā pati informācija reklāmas stadijā (piemēram, tiešsaistes reklāma plašsaziņas līdzekļu tīmekļa vietnē) un pirms līguma noslēgšanas (piemēram, savos tiešsaistes interneta veikalos).

| (40) | Informācijas prasības saskaņā ar Direktīvas 2005/29/EK 7. panta 4. punktu ietver patērētāja informēšanu par tirgotāja sūdzību izskatīšanas procedūrām. Patērētāju tiesību aizsardzības un tirgvedības tiesību aktu atbilstības pārbaudes rezultāti liecina, ka minētā informācija ir vissvarīgākā stadijā pirms līguma noslēgšanas, ko reglamentē Direktīva 2011/83/ES. Tāpēc būtu jāsvītro prasība sniegt minēto informāciju reklāmas stadijā uzaicinājumos veikt pirkumu saskaņā ar Direktīvu 2005/29/EK. |
| --- | --- |

(40)

Informācijas prasības saskaņā ar Direktīvas 2005/29/EK 7. panta 4. punktu ietver patērētāja informēšanu par tirgotāja sūdzību izskatīšanas procedūrām. Patērētāju tiesību aizsardzības un tirgvedības tiesību aktu atbilstības pārbaudes rezultāti liecina, ka minētā informācija ir vissvarīgākā stadijā pirms līguma noslēgšanas, ko reglamentē Direktīva 2011/83/ES. Tāpēc būtu jāsvītro prasība sniegt minēto informāciju reklāmas stadijā uzaicinājumos veikt pirkumu saskaņā ar Direktīvu 2005/29/EK.

| (41) | Direktīvas 2011/83/ES 6. panta 1. punkta h) apakšpunktā paredzēts, ka tirgotājiem jāsniedz patērētājiem informācija pirms līguma noslēgšanas par atteikuma tiesībām, tostarp minētās direktīvas I pielikuma B daļā dotais atteikuma veidlapas paraugs. Minētās direktīvas 8. panta 4. punktā paredzētas vienkāršākas prasības par informāciju pirms līguma noslēgšanas, ja līgumu noslēdz, izmantojot distances saziņas līdzekli, kurā ir ierobežota telpa vai laiks informācijas parādīšanai, piemēram, telefonu, ar balsi vadāmus iepirkšanās palīgus vai īsziņas. Pirms līguma noslēgšanas obligāti sniedzamā informācija, kas jāsniedz minētajā konkrētajā distances saziņas līdzeklī vai ar tā starpniecību, ietver informāciju par atteikuma tiesībām, kā minēts 6. panta 1. punkta h) apakšpunktā. Tādējādi tā arī ietver I pielikuma B daļā dotā atteikuma veidlapas parauga sniegšanu. Tomēr nav iespējams sniegt atteikuma veidlapu, ja līgums ir noslēgts, izmantojot tādu līdzekli kā telefonu vai ar balsi vadāmu iepirkšanās palīgu, un var būt tehniski neiespējami to sniegt lietotājiem draudzīgā veidā citā distances saziņas līdzeklī, uz kuru attiecas 8. panta 4. punkts. Tāpēc ir lietderīgi izslēgt noteikumu par atteikuma veidlapas paraugu no informācijas, kura tirgotājiem jebkurā gadījumā jāsniedz konkrētajā līguma noslēgšanai izmantotajā distances saziņas līdzeklī vai ar tā starpniecību saskaņā ar 8. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(41)

Direktīvas 2011/83/ES 6. panta 1. punkta h) apakšpunktā paredzēts, ka tirgotājiem jāsniedz patērētājiem informācija pirms līguma noslēgšanas par atteikuma tiesībām, tostarp minētās direktīvas I pielikuma B daļā dotais atteikuma veidlapas paraugs. Minētās direktīvas 8. panta 4. punktā paredzētas vienkāršākas prasības par informāciju pirms līguma noslēgšanas, ja līgumu noslēdz, izmantojot distances saziņas līdzekli, kurā ir ierobežota telpa vai laiks informācijas parādīšanai, piemēram, telefonu, ar balsi vadāmus iepirkšanās palīgus vai īsziņas. Pirms līguma noslēgšanas obligāti sniedzamā informācija, kas jāsniedz minētajā konkrētajā distances saziņas līdzeklī vai ar tā starpniecību, ietver informāciju par atteikuma tiesībām, kā minēts 6. panta 1. punkta h) apakšpunktā. Tādējādi tā arī ietver I pielikuma B daļā dotā atteikuma veidlapas parauga sniegšanu. Tomēr nav iespējams sniegt atteikuma veidlapu, ja līgums ir noslēgts, izmantojot tādu līdzekli kā telefonu vai ar balsi vadāmu iepirkšanās palīgu, un var būt tehniski neiespējami to sniegt lietotājiem draudzīgā veidā citā distances saziņas līdzeklī, uz kuru attiecas 8. panta 4. punkts. Tāpēc ir lietderīgi izslēgt noteikumu par atteikuma veidlapas paraugu no informācijas, kura tirgotājiem jebkurā gadījumā jāsniedz konkrētajā līguma noslēgšanai izmantotajā distances saziņas līdzeklī vai ar tā starpniecību saskaņā ar 8. panta 4. punktu.

| (42) | Direktīvas 2011/83/ES 16. panta pirmās daļas a) punktā paredzēts atbrīvojums no atteikuma tiesībām attiecībā uz pakalpojumu līgumiem, kas ir pilnībā izpildīti, ja izpilde ir sākusies ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu un ar apliecinājumu, ka viņš zaudēs savas atteikuma tiesības, tiklīdz tirgotājs būs līgumu izpildījis pilnībā. Turpretī minētās direktīvas 7. panta 3. punktā un 8. panta 8. punktā par tirgotāja pienākumiem situācijās, kurās līguma izpilde ir sākusies pirms beidzies atteikuma tiesību periods, paredzēts vienīgi, ka tirgotājiem jāiegūst patērētāja iepriekšēja skaidra piekrišana, bet ne apliecinājums, ka atteikuma tiesības tiks zaudētas, kad izpilde būs pabeigta. Lai nodrošinātu konsekvenci starp minētajām tiesību normām, 7. panta 3. punktā un 8. panta 8. punktā ir jāiekļauj noteikums, ka tirgotāja pienākums ir arī saņemt apliecinājumu, ka patērētājs apzinās, ka atteikuma tiesības tiks zaudētas, kad līguma izpilde būs pabeigta, ja attiecīgajā līgumā paredzēts patērētāja pienākums maksāt. Turklāt 16. panta pirmās daļas a) punkts būtu jāgroza, lai ņemtu vērā 7. panta 3. punktā un 8. panta 8. punktā veiktās izmaiņas, atbilstīgi kurām tirgotājiem izvirzītā prasība iegūt patērētāja iepriekšēju skaidru piekrišanu un apliecinājumu attiecas tikai uz tiem pakalpojumu līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētāja pienākums ir maksāt. Tomēr vajadzētu dot dalībvalstīm iespēju attiecībā uz pakalpojumu līgumiem, kuros patērētājs ir īpaši prasījis tirgotāja ierašanos, lai veiktu remontdarbus, neattiecināt prasību saņemt patērētāja apliecinājumu, ka viņš zaudēs atteikuma tiesības, kad līguma izpilde būs pabeigta. Minētās direktīvas 16. panta pirmās daļas c) punktā ir paredzēts atbrīvojums no atteikuma tiesībām attiecībā uz līgumiem par tādu preču piegādi, kuras izgatavotas pēc patērētāja specifikācijām vai ir nepārprotami personalizētas. Minētais atbrīvojums aptver, piemēram, individuāli pielāgotu mēbeļu izgatavošanu un uzstādīšanu patērētāja mājoklī, ja to nodrošina saskaņā ar vienu pirkuma līgumu. |
| --- | --- |

(42)

Direktīvas 2011/83/ES 16. panta pirmās daļas a) punktā paredzēts atbrīvojums no atteikuma tiesībām attiecībā uz pakalpojumu līgumiem, kas ir pilnībā izpildīti, ja izpilde ir sākusies ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu un ar apliecinājumu, ka viņš zaudēs savas atteikuma tiesības, tiklīdz tirgotājs būs līgumu izpildījis pilnībā. Turpretī minētās direktīvas 7. panta 3. punktā un 8. panta 8. punktā par tirgotāja pienākumiem situācijās, kurās līguma izpilde ir sākusies pirms beidzies atteikuma tiesību periods, paredzēts vienīgi, ka tirgotājiem jāiegūst patērētāja iepriekšēja skaidra piekrišana, bet ne apliecinājums, ka atteikuma tiesības tiks zaudētas, kad izpilde būs pabeigta. Lai nodrošinātu konsekvenci starp minētajām tiesību normām, 7. panta 3. punktā un 8. panta 8. punktā ir jāiekļauj noteikums, ka tirgotāja pienākums ir arī saņemt apliecinājumu, ka patērētājs apzinās, ka atteikuma tiesības tiks zaudētas, kad līguma izpilde būs pabeigta, ja attiecīgajā līgumā paredzēts patērētāja pienākums maksāt. Turklāt 16. panta pirmās daļas a) punkts būtu jāgroza, lai ņemtu vērā 7. panta 3. punktā un 8. panta 8. punktā veiktās izmaiņas, atbilstīgi kurām tirgotājiem izvirzītā prasība iegūt patērētāja iepriekšēju skaidru piekrišanu un apliecinājumu attiecas tikai uz tiem pakalpojumu līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētāja pienākums ir maksāt. Tomēr vajadzētu dot dalībvalstīm iespēju attiecībā uz pakalpojumu līgumiem, kuros patērētājs ir īpaši prasījis tirgotāja ierašanos, lai veiktu remontdarbus, neattiecināt prasību saņemt patērētāja apliecinājumu, ka viņš zaudēs atteikuma tiesības, kad līguma izpilde būs pabeigta. Minētās direktīvas 16. panta pirmās daļas c) punktā ir paredzēts atbrīvojums no atteikuma tiesībām attiecībā uz līgumiem par tādu preču piegādi, kuras izgatavotas pēc patērētāja specifikācijām vai ir nepārprotami personalizētas. Minētais atbrīvojums aptver, piemēram, individuāli pielāgotu mēbeļu izgatavošanu un uzstādīšanu patērētāja mājoklī, ja to nodrošina saskaņā ar vienu pirkuma līgumu.

| (43) | Būtu arī jāapsver iespēja Direktīvas 2011/83/ES 16. panta pirmās daļas b) punktā paredzēto atbrīvojumu no atteikuma tiesībām attiecināt uz līgumiem par enerģijas atsevišķām piegādēm ārpus enerģijas tīkla, jo tās cena ir atkarīga no izejvielu vai enerģijas tirgū notiekošām svārstībām, ko tirgotājs nevar ietekmēt un kas var rasties atteikuma tiesību periodā. |
| --- | --- |

(43)

Būtu arī jāapsver iespēja Direktīvas 2011/83/ES 16. panta pirmās daļas b) punktā paredzēto atbrīvojumu no atteikuma tiesībām attiecināt uz līgumiem par enerģijas atsevišķām piegādēm ārpus enerģijas tīkla, jo tās cena ir atkarīga no izejvielu vai enerģijas tirgū notiekošām svārstībām, ko tirgotājs nevar ietekmēt un kas var rasties atteikuma tiesību periodā.

| (44) | Direktīvas 2011/83/ES 14. panta 4. punktā paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem gadījumā, kad tiek izmantotas atteikuma tiesības, patērētājs nesedz izmaksas par pakalpojumu izpildi, par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un tāda digitālā satura piegādi, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā. Ja kāds no minētajiem nosacījumiem ir izpildīts, patērētājam nav jāmaksā cena par pakalpojumu, sabiedriskajiem pakalpojumiem vai digitālo saturu, kas saņemts pirms atteikuma tiesību izmantošanas. Attiecībā uz digitālo saturu viens no minētajiem nekumulatīvajiem nosacījumiem saskaņā ar 14. panta 4. punkta b) apakšpunkta iii) punktu ir tas, ka nav sniegts līguma apstiprinājums, tostarp apstiprinājums par patērētāja iepriekšēju skaidru piekrišanu sākt līguma izpildi pirms beidzies atteikuma tiesību periods un apliecinājums, ka rezultātā ir zaudētas atteikuma tiesības. Tomēr minētais nosacījums nav iekļauts minētās direktīvas 16. panta pirmās daļas m) punktā, kur minēti atteikuma tiesību zaudēšanas nosacījumi, radot nenoteiktību attiecībā uz patērētāju iespējām atsaukties uz 14. panta 4. punkta b) apakšpunkta iii) punktu, ja abi pārējie 14. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētie nosacījumi ir izpildīti un tā rezultātā saskaņā ar 16. panta pirmās daļas m) punktu ir zaudētas atteikuma tiesības. Tāpēc 14. panta 4. punkta b) apakšpunkta iii) punktā paredzētais nosacījums būtu jāpievieno 16. panta pirmās daļas m) punktam, lai ļautu patērētājam izmantot atteikuma tiesības, ja minētais nosacījums nav izpildīts, un attiecīgi prasīt 14. panta 4. punktā paredzēto tiesību piemērošanu. |
| --- | --- |

(44)

Direktīvas 2011/83/ES 14. panta 4. punktā paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem gadījumā, kad tiek izmantotas atteikuma tiesības, patērētājs nesedz izmaksas par pakalpojumu izpildi, par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un tāda digitālā satura piegādi, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā. Ja kāds no minētajiem nosacījumiem ir izpildīts, patērētājam nav jāmaksā cena par pakalpojumu, sabiedriskajiem pakalpojumiem vai digitālo saturu, kas saņemts pirms atteikuma tiesību izmantošanas. Attiecībā uz digitālo saturu viens no minētajiem nekumulatīvajiem nosacījumiem saskaņā ar 14. panta 4. punkta b) apakšpunkta iii) punktu ir tas, ka nav sniegts līguma apstiprinājums, tostarp apstiprinājums par patērētāja iepriekšēju skaidru piekrišanu sākt līguma izpildi pirms beidzies atteikuma tiesību periods un apliecinājums, ka rezultātā ir zaudētas atteikuma tiesības. Tomēr minētais nosacījums nav iekļauts minētās direktīvas 16. panta pirmās daļas m) punktā, kur minēti atteikuma tiesību zaudēšanas nosacījumi, radot nenoteiktību attiecībā uz patērētāju iespējām atsaukties uz 14. panta 4. punkta b) apakšpunkta iii) punktu, ja abi pārējie 14. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētie nosacījumi ir izpildīti un tā rezultātā saskaņā ar 16. panta pirmās daļas m) punktu ir zaudētas atteikuma tiesības. Tāpēc 14. panta 4. punkta b) apakšpunkta iii) punktā paredzētais nosacījums būtu jāpievieno 16. panta pirmās daļas m) punktam, lai ļautu patērētājam izmantot atteikuma tiesības, ja minētais nosacījums nav izpildīts, un attiecīgi prasīt 14. panta 4. punktā paredzēto tiesību piemērošanu.

| (45) | Balstoties uz automatizēti pieņemtiem lēmumiem un patērētāju attieksmes profilēšanu, kas tirgotājiem paver iespēju novērtēt patērētāja pirktspēju, tirgotāji var savu piedāvājumu cenu pielāgot noteiktiem patērētājiem vai noteiktām patērētāju grupām. Tāpēc, ja patērētājiem piedāvātā cena ir pielāgota, balstoties uz automatizēti pieņemtu lēmumu, būtu viņiem skaidri uz to jānorāda, lai viņi lēmuma par pirkumu pieņemšanā var ņemt vērā iespējamos riskus. Minētā iemesla dēļ Direktīvā 2011/83/ES būtu jāiekļauj īpaša prasība informēt patērētāju par to, ka cena ir individuāli pielāgota, balstoties uz automatizēti pieņemtu lēmumu. Šī informēšanas prasība nebūtu jāattiecina uz tādiem paņēmieniem kā “dinamiska” vai “reāllaika” cenu noteikšana, kas dod iespēju, reaģējot uz tirgū esošo pieprasījumu, ļoti elastīgi un ātri mainīt cenu, ja ar minētajiem paņēmieniem cena netiek pielāgota, balstoties uz automatizēti pieņemtiem lēmumiem. Šī informēšanas prasība neskar Regulu (ES) 2016/679, kurā inter alia paredzētas arī fizisku personu tiesības nebūt tāda lēmuma subjektam, kura pamatā ir automatizēta apstrāde, tostarp profilēšana. |
| --- | --- |

(45)

Balstoties uz automatizēti pieņemtiem lēmumiem un patērētāju attieksmes profilēšanu, kas tirgotājiem paver iespēju novērtēt patērētāja pirktspēju, tirgotāji var savu piedāvājumu cenu pielāgot noteiktiem patērētājiem vai noteiktām patērētāju grupām. Tāpēc, ja patērētājiem piedāvātā cena ir pielāgota, balstoties uz automatizēti pieņemtu lēmumu, būtu viņiem skaidri uz to jānorāda, lai viņi lēmuma par pirkumu pieņemšanā var ņemt vērā iespējamos riskus. Minētā iemesla dēļ Direktīvā 2011/83/ES būtu jāiekļauj īpaša prasība informēt patērētāju par to, ka cena ir individuāli pielāgota, balstoties uz automatizēti pieņemtu lēmumu. Šī informēšanas prasība nebūtu jāattiecina uz tādiem paņēmieniem kā “dinamiska” vai “reāllaika” cenu noteikšana, kas dod iespēju, reaģējot uz tirgū esošo pieprasījumu, ļoti elastīgi un ātri mainīt cenu, ja ar minētajiem paņēmieniem cena netiek pielāgota, balstoties uz automatizēti pieņemtiem lēmumiem. Šī informēšanas prasība neskar Regulu (ES) 2016/679, kurā inter alia paredzētas arī fizisku personu tiesības nebūt tāda lēmuma subjektam, kura pamatā ir automatizēta apstrāde, tostarp profilēšana.

| (46) | Ņemot vērā tehnoloģisko attīstību, jāsvītro atsauce uz faksa numuru no saziņas līdzekļu saraksta Direktīvas 2011/83/ES 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā, jo fakss pašreiz tiek reti izmantots un ir lielā mērā novecojis. |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā tehnoloģisko attīstību, jāsvītro atsauce uz faksa numuru no saziņas līdzekļu saraksta Direktīvas 2011/83/ES 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā, jo fakss pašreiz tiek reti izmantots un ir lielā mērā novecojis.

| (47) | Patērētāji, pieņemot lēmumus par pirkumiem, arvien vairāk paļaujas uz patērētāju atsauksmēm un ieteikumiem. Tāpēc gadījumos, kad tirgotāji nodrošina piekļuvi atsauksmēm par produktiem, viņiem būtu jāinformē patērētāji, vai ir ieviesti procesi vai procedūras, kas nodrošina, ka publicētās atsauksmes ir snieguši patērētāji, kuri produktus ir patiešām izmantojuši vai iegādājušies. Ja šādi procesi vai procedūras ir ieviestas, tirgotājiem būtu jāsniedz informācija par to, kā tiek veiktas pārbaudes, un tiem būtu patērētāji skaidri jāinformē par to, kā atsauksmes tiek apstrādātas, piemēram, vai visas atsauksmes, gan pozitīvās, gan negatīvās, ir publicētas un vai šīs atsauksmes ir sponsorētas vai arī tās ir ietekmējušas līgumattiecības ar tirgotāju. Turklāt par negodīgu komercpraksi, kas maldina patērētājus, tāpēc būtu jāuzskata paziņojumi, ka atsauksmes par produktu snieguši patērētāji, kuri patiešām izmantojuši vai iegādājušies produktu, lai gan nav veikti pamatoti un samērīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka atsauksmes tiek saņemtas no šādiem patērētājiem. Šādi pasākumi varētu ietvert tehniskos līdzekļus, ar kuriem pārbauda tās personas uzticamību, kura ievieto atsauksmi, piemēram, pieprasot informāciju, kas nepieciešama, lai pārbaudītu, vai patērētājs patiešām ir izmantojis vai iegādājies šo produktu. |
| --- | --- |

(47)

Patērētāji, pieņemot lēmumus par pirkumiem, arvien vairāk paļaujas uz patērētāju atsauksmēm un ieteikumiem. Tāpēc gadījumos, kad tirgotāji nodrošina piekļuvi atsauksmēm par produktiem, viņiem būtu jāinformē patērētāji, vai ir ieviesti procesi vai procedūras, kas nodrošina, ka publicētās atsauksmes ir snieguši patērētāji, kuri produktus ir patiešām izmantojuši vai iegādājušies. Ja šādi procesi vai procedūras ir ieviestas, tirgotājiem būtu jāsniedz informācija par to, kā tiek veiktas pārbaudes, un tiem būtu patērētāji skaidri jāinformē par to, kā atsauksmes tiek apstrādātas, piemēram, vai visas atsauksmes, gan pozitīvās, gan negatīvās, ir publicētas un vai šīs atsauksmes ir sponsorētas vai arī tās ir ietekmējušas līgumattiecības ar tirgotāju. Turklāt par negodīgu komercpraksi, kas maldina patērētājus, tāpēc būtu jāuzskata paziņojumi, ka atsauksmes par produktu snieguši patērētāji, kuri patiešām izmantojuši vai iegādājušies produktu, lai gan nav veikti pamatoti un samērīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka atsauksmes tiek saņemtas no šādiem patērētājiem. Šādi pasākumi varētu ietvert tehniskos līdzekļus, ar kuriem pārbauda tās personas uzticamību, kura ievieto atsauksmi, piemēram, pieprasot informāciju, kas nepieciešama, lai pārbaudītu, vai patērētājs patiešām ir izmantojis vai iegādājies šo produktu.

| (48) | Šīs direktīvas noteikumi attiecībā uz patērētāju sniegtām atsauksmēm un ieteikumiem neskar parasto un likumīgo reklāmas praksi lietot pārspīlētus apgalvojumus vai izteicienus, ko nav paredzēts uztvert burtiski. |
| --- | --- |

(48)

Šīs direktīvas noteikumi attiecībā uz patērētāju sniegtām atsauksmēm un ieteikumiem neskar parasto un likumīgo reklāmas praksi lietot pārspīlētus apgalvojumus vai izteicienus, ko nav paredzēts uztvert burtiski.

| (49) | Būtu arī jāaizliedz tirgotājiem iesniegt viltotas patērētāju atsauksmes un ieteikumus, piemēram, likes sociālajos plašsaziņas līdzekļos, vai šādām darbībām nolīgt citas personas, lai reklamētu savus produktus, kā arī manipulēt ar patērētāju sniegtajām atsauksmēm un ieteikumiem, piemēram, publicējot tikai pozitīvās atsauksmes un izdzēšot negatīvās. Šāda prakse varētu arī notikt, izmantojot sociālu ieteikumu ekstrapolāciju, lietotāja pozitīvo reaģēšanu uz konkrētu tiešsaistes saturu saistot ar vai pārnesot uz citu, bet saistītu saturu, un tādā veidā radot iespaidu, ka šis lietotājs pozitīvi vērtē arī saistīto saturu. |
| --- | --- |

(49)

Būtu arī jāaizliedz tirgotājiem iesniegt viltotas patērētāju atsauksmes un ieteikumus, piemēram, likes sociālajos plašsaziņas līdzekļos, vai šādām darbībām nolīgt citas personas, lai reklamētu savus produktus, kā arī manipulēt ar patērētāju sniegtajām atsauksmēm un ieteikumiem, piemēram, publicējot tikai pozitīvās atsauksmes un izdzēšot negatīvās. Šāda prakse varētu arī notikt, izmantojot sociālu ieteikumu ekstrapolāciju, lietotāja pozitīvo reaģēšanu uz konkrētu tiešsaistes saturu saistot ar vai pārnesot uz citu, bet saistītu saturu, un tādā veidā radot iespaidu, ka šis lietotājs pozitīvi vērtē arī saistīto saturu.

| (50) | Būtu jāaizliedz tirgotājiem pārdot tālāk patērētājiem kultūras un sporta pasākumu biļetes, ko tie iegādājušies, izmantojot automatizēto programmatūru (botus), kura viņiem paver iespēju iegādāties biļetes, pārsniedzot sākotnējā biļešu pārdevēja noteiktos tehniskos ierobežojumus vai apejot citus sākotnējā pārdevēja ieviestos tehniskos līdzekļus, kam būtu jānodrošina biļešu pieejamība visām personām. Minētais aizliegums neskar nekādus citus dalībvalstu pasākumus – piemēram, biļešu tālākpārdošanas cenu regulēšanu –, ko tās var veikt, lai aizsargātu patērētāju likumīgās intereses un nodrošinātu kultūras politikas īstenošanu un visu personu plašu piekļuvi kultūras un sporta pasākumiem. |
| --- | --- |

(50)

Būtu jāaizliedz tirgotājiem pārdot tālāk patērētājiem kultūras un sporta pasākumu biļetes, ko tie iegādājušies, izmantojot automatizēto programmatūru (botus), kura viņiem paver iespēju iegādāties biļetes, pārsniedzot sākotnējā biļešu pārdevēja noteiktos tehniskos ierobežojumus vai apejot citus sākotnējā pārdevēja ieviestos tehniskos līdzekļus, kam būtu jānodrošina biļešu pieejamība visām personām. Minētais aizliegums neskar nekādus citus dalībvalstu pasākumus – piemēram, biļešu tālākpārdošanas cenu regulēšanu –, ko tās var veikt, lai aizsargātu patērētāju likumīgās intereses un nodrošinātu kultūras politikas īstenošanu un visu personu plašu piekļuvi kultūras un sporta pasākumiem.

| (51) | Hartas 16. pants garantē darījumdarbības brīvību saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem un praksi. Tomēr dalībvalstīs veiktā preču kā tādu preču tirgvedība, kuras ir identiskas, bet patiesībā tām ir ievērojami atšķirīgs sastāvs vai īpašības, var maldināt patērētājus un likt viņiem pieņemt tādu darījuma lēmumu, kādu tie citādi nebūtu pieņēmuši. |
| --- | --- |

(51)

Hartas 16. pants garantē darījumdarbības brīvību saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem un praksi. Tomēr dalībvalstīs veiktā preču kā tādu preču tirgvedība, kuras ir identiskas, bet patiesībā tām ir ievērojami atšķirīgs sastāvs vai īpašības, var maldināt patērētājus un likt viņiem pieņemt tādu darījuma lēmumu, kādu tie citādi nebūtu pieņēmuši.

| (52) | Tāpēc šādu praksi var uzskatīt par neatbilstošu Direktīvai 2005/29/EK, pamatojoties uz attiecīgo elementu atsevišķu novērtējumu. Lai atvieglotu dalībvalstu patērētāju un pārtikas jomas iestādēm spēkā esošo Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisijas 2017. gada 29. septembra paziņojumā “ES pārtikas aprites un patērētāju tiesību aizsardzības jomu tiesību aktu piemērošana divējādas kvalitātes produktu jautājumos – īpašie aspekti saistībā ar pārtiku” tika sniegtas norādes par spēkā esošo Savienības noteikumu piemērošanu divējādas kvalitātes pārtikas gadījumiem. Šajā sakarā Komisijas Kopīgais pētniecības centrs 2018. gada 25. aprīlī iesniedza “Visaptverošu regulējumu pārtikas produktu atlasei un pārbaudei nolūkā novērtēt pārtikas produktu kvalitātes īpašības: ES saskaņotā testēšanas metodika”. |
| --- | --- |

(52)

Tāpēc šādu praksi var uzskatīt par neatbilstošu Direktīvai 2005/29/EK, pamatojoties uz attiecīgo elementu atsevišķu novērtējumu. Lai atvieglotu dalībvalstu patērētāju un pārtikas jomas iestādēm spēkā esošo Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisijas 2017. gada 29. septembra paziņojumā “ES pārtikas aprites un patērētāju tiesību aizsardzības jomu tiesību aktu piemērošana divējādas kvalitātes produktu jautājumos – īpašie aspekti saistībā ar pārtiku” tika sniegtas norādes par spēkā esošo Savienības noteikumu piemērošanu divējādas kvalitātes pārtikas gadījumiem. Šajā sakarā Komisijas Kopīgais pētniecības centrs 2018. gada 25. aprīlī iesniedza “Visaptverošu regulējumu pārtikas produktu atlasei un pārbaudei nolūkā novērtēt pārtikas produktu kvalitātes īpašības: ES saskaņotā testēšanas metodika”.

| (53) | Tomēr, nepastāvot skaidriem noteikumiem, izpildes pieredze ir parādījusi, ka patērētājiem, tirgotājiem un valstu kompetentajām iestādēm varētu nebūt skaidrs, kura komercprakse varētu būt pretrunā Direktīvai 2005/29/EK. Tāpēc minētā direktīva būtu jāgroza, lai nodrošinātu juridisko noteiktību gan tirgotājiem, gan tiesībaizsardzības iestādēm, nepārprotami reglamentējot preces kā tādas preces tirgvedību, kura ir identiska tādai pašai precei, kas tiek laista tirgū citās dalībvalstīs, ja minētajai precei ir ievērojami atšķirīgs sastāvs vai īpašības. Kompetentajām iestādēm būtu atsevišķi jānovērtē un jāizskata šāda prakse saskaņā ar Direktīvu 2005/29/EK, kura grozīta ar šo direktīvu. Veicot novērtējumu, kompetentajai iestādei būtu jāņem vērā, vai patērētāji var viegli noteikt šādu diferenciāciju, tirgotāja tiesības viena un tā un paša zīmola preces pielāgot dažādiem ģeogrāfiskajiem tirgiem leģitīmu un objektīvu faktoru dēļ, piemēram, valsts tiesību akti, izejvielu pieejamība vai sezonalitāte vai brīvprātīgas stratēģijas, kuru mērķis ir uzlabot piekļuvi veselīgai un uzturvielām bagātai pārtikai, kā arī tirgotāju tiesības dažādos ģeogrāfiskajos tirgos piedāvāt viena un tā paša zīmola preces dažādos svara vai tilpuma iepakojumos. Kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē, vai patērētāji var viegli noteikt šādu diferenciāciju, ņemot vērā informācijas pieejamību un piemērotību. Svarīgi ir patērētājus informēt par leģitīmu un objektīvu faktoru dēļ veiktu preču diferenciāciju. Tirgotājiem vajadzētu būt iespējai brīvi sniegt šādu informāciju dažādos veidos, lai patērētāji var piekļūt vajadzīgajai informācijai. Tirgotājiem informācija parasti nebūtu jāsniedz uz preču marķējuma, bet priekšroka jādod citiem informācijas sniegšanas veidiem. Būtu jāievēro Savienības noteikumi, kas attiecas uz attiecīgajām nozarēm, un noteikumi par preču brīvu apriti. |
| --- | --- |

(53)

Tomēr, nepastāvot skaidriem noteikumiem, izpildes pieredze ir parādījusi, ka patērētājiem, tirgotājiem un valstu kompetentajām iestādēm varētu nebūt skaidrs, kura komercprakse varētu būt pretrunā Direktīvai 2005/29/EK. Tāpēc minētā direktīva būtu jāgroza, lai nodrošinātu juridisko noteiktību gan tirgotājiem, gan tiesībaizsardzības iestādēm, nepārprotami reglamentējot preces kā tādas preces tirgvedību, kura ir identiska tādai pašai precei, kas tiek laista tirgū citās dalībvalstīs, ja minētajai precei ir ievērojami atšķirīgs sastāvs vai īpašības. Kompetentajām iestādēm būtu atsevišķi jānovērtē un jāizskata šāda prakse saskaņā ar Direktīvu 2005/29/EK, kura grozīta ar šo direktīvu. Veicot novērtējumu, kompetentajai iestādei būtu jāņem vērā, vai patērētāji var viegli noteikt šādu diferenciāciju, tirgotāja tiesības viena un tā un paša zīmola preces pielāgot dažādiem ģeogrāfiskajiem tirgiem leģitīmu un objektīvu faktoru dēļ, piemēram, valsts tiesību akti, izejvielu pieejamība vai sezonalitāte vai brīvprātīgas stratēģijas, kuru mērķis ir uzlabot piekļuvi veselīgai un uzturvielām bagātai pārtikai, kā arī tirgotāju tiesības dažādos ģeogrāfiskajos tirgos piedāvāt viena un tā paša zīmola preces dažādos svara vai tilpuma iepakojumos. Kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē, vai patērētāji var viegli noteikt šādu diferenciāciju, ņemot vērā informācijas pieejamību un piemērotību. Svarīgi ir patērētājus informēt par leģitīmu un objektīvu faktoru dēļ veiktu preču diferenciāciju. Tirgotājiem vajadzētu būt iespējai brīvi sniegt šādu informāciju dažādos veidos, lai patērētāji var piekļūt vajadzīgajai informācijai. Tirgotājiem informācija parasti nebūtu jāsniedz uz preču marķējuma, bet priekšroka jādod citiem informācijas sniegšanas veidiem. Būtu jāievēro Savienības noteikumi, kas attiecas uz attiecīgajām nozarēm, un noteikumi par preču brīvu apriti.

| (54) | Lai gan tirdzniecība ārpus uzņēmuma telpām ir leģitīms un nostiprinājies pārdošanas kanāls, piemēram, tirdzniecība tirgotāja uzņēmuma telpās un tālpārdošana, daži īpaši agresīvi vai maldinoši tirgvedības vai pārdošanas prakses veidi saistībā ar apmeklējumiem pie patērētāja mājās vai Direktīvas 2011/83/ES 2. panta 8. punktā minēto ekskursiju laikā var radīt spiedienu uz patērētājiem veikt tādu preču vai pakalpojumu pirkumus, kurus tie citādi nebūtu pirkuši, vai pirkumus par pārmērīgām cenām, kas bieži ir ar tūlītēju samaksu. Šāda prakse bieži vien skar vecāka gadagājuma un citus neaizsargātus patērētājus. Dažas dalībvalstis uzskata minēto praksi par nevēlamu un atzīst, ka nepieciešams ierobežot ārpus uzņēmuma telpām veiktas tirdzniecības konkrētus veidus un aspektus Direktīvas 2011/83/ES nozīmē, piemēram, agresīva un maldinoša tirgvedība vai produkta tirdzniecība nelūgtu apmeklējumu laikā patērētāja mājās, vai ekskursijas. Ja šādus ierobežojumus nosaka ar patērētāju tiesību aizsardzību nesaistītu apsvērumu dēļ, piemēram, šos ierobežojumus pamatojot ar sabiedrības interesēm vai tiesībām uz patērētāju privātās dzīves neaizskaramību, ko aizsargā ar Hartas 7. pantu, tie neietilpst Direktīvas 2005/29/EK darbības jomā. |
| --- | --- |

(54)

Lai gan tirdzniecība ārpus uzņēmuma telpām ir leģitīms un nostiprinājies pārdošanas kanāls, piemēram, tirdzniecība tirgotāja uzņēmuma telpās un tālpārdošana, daži īpaši agresīvi vai maldinoši tirgvedības vai pārdošanas prakses veidi saistībā ar apmeklējumiem pie patērētāja mājās vai Direktīvas 2011/83/ES 2. panta 8. punktā minēto ekskursiju laikā var radīt spiedienu uz patērētājiem veikt tādu preču vai pakalpojumu pirkumus, kurus tie citādi nebūtu pirkuši, vai pirkumus par pārmērīgām cenām, kas bieži ir ar tūlītēju samaksu. Šāda prakse bieži vien skar vecāka gadagājuma un citus neaizsargātus patērētājus. Dažas dalībvalstis uzskata minēto praksi par nevēlamu un atzīst, ka nepieciešams ierobežot ārpus uzņēmuma telpām veiktas tirdzniecības konkrētus veidus un aspektus Direktīvas 2011/83/ES nozīmē, piemēram, agresīva un maldinoša tirgvedība vai produkta tirdzniecība nelūgtu apmeklējumu laikā patērētāja mājās, vai ekskursijas. Ja šādus ierobežojumus nosaka ar patērētāju tiesību aizsardzību nesaistītu apsvērumu dēļ, piemēram, šos ierobežojumus pamatojot ar sabiedrības interesēm vai tiesībām uz patērētāju privātās dzīves neaizskaramību, ko aizsargā ar Hartas 7. pantu, tie neietilpst Direktīvas 2005/29/EK darbības jomā.

| (55) | Saskaņā ar subsidiaritātes principu un lai atvieglotu izpildi, būtu jāprecizē, ka Direktīva 2005/29/EK neskar dalībvalstu brīvību pieņemt valsts noteikumus, lai vēl vairāk aizsargātu patērētāju likumīgās intereses, vēršoties pret negodīgu komercpraksi saistībā ar nelūgtiem apmeklējumiem, ko tirgotājs veic viņu mājās, lai piedāvātu vai pārdotu produktus, vai ekskursijām, kuras tirgotājs organizē ar mērķi reklamēt vai pārdot produktus patērētājiem, ja šādu noteikumu nepieciešamību var pamatot ar patērētāju tiesību aizsardzības apsvērumiem. Visiem šādiem noteikumiem vajadzētu būt samērīgiem un nediskriminējošiem, un tiem nevajadzētu aizliegt minētos pārdošanas kanālus kā tādus. Ar dalībvalstu pieņemtajiem valsts noteikumiem varētu, piemēram, noteikt dienas laiku, kad patērētāju apmeklējumi mājās bez viņu īpaša lūguma nav atļauti, vai arī aizliegt šādus apmeklējumus, ja patērētājs ir redzamā vietā norādījis, ka šādi apmeklējumi nav pieņemami, vai paredzēt maksājumu procedūru. Turklāt šādos noteikumos varētu paredzēt augstāku aizsardzības līmeni patērētāju tiesību jomās, kas saskaņotas ar Direktīvu 2011/83/ES. Tāpēc Direktīva 2011/83/ES būtu jāgroza, lai ļautu dalībvalstīm pieņemt valsts pasākumus, kas nodrošina ilgāku periodu atteikuma tiesību izmantošanai un iespējas atkāpties no konkrētiem atteikuma tiesībās paredzētiem izņēmumiem. Būtu jāpieprasa, lai dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem valsts tiesību aktiem, kas pieņemti šajā sakarā, lai Komisija varētu darīt šo informāciju pieejamu visām ieinteresētajām personām un uzraudzīt minēto pasākumu samērīgumu un likumību. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar subsidiaritātes principu un lai atvieglotu izpildi, būtu jāprecizē, ka Direktīva 2005/29/EK neskar dalībvalstu brīvību pieņemt valsts noteikumus, lai vēl vairāk aizsargātu patērētāju likumīgās intereses, vēršoties pret negodīgu komercpraksi saistībā ar nelūgtiem apmeklējumiem, ko tirgotājs veic viņu mājās, lai piedāvātu vai pārdotu produktus, vai ekskursijām, kuras tirgotājs organizē ar mērķi reklamēt vai pārdot produktus patērētājiem, ja šādu noteikumu nepieciešamību var pamatot ar patērētāju tiesību aizsardzības apsvērumiem. Visiem šādiem noteikumiem vajadzētu būt samērīgiem un nediskriminējošiem, un tiem nevajadzētu aizliegt minētos pārdošanas kanālus kā tādus. Ar dalībvalstu pieņemtajiem valsts noteikumiem varētu, piemēram, noteikt dienas laiku, kad patērētāju apmeklējumi mājās bez viņu īpaša lūguma nav atļauti, vai arī aizliegt šādus apmeklējumus, ja patērētājs ir redzamā vietā norādījis, ka šādi apmeklējumi nav pieņemami, vai paredzēt maksājumu procedūru. Turklāt šādos noteikumos varētu paredzēt augstāku aizsardzības līmeni patērētāju tiesību jomās, kas saskaņotas ar Direktīvu 2011/83/ES. Tāpēc Direktīva 2011/83/ES būtu jāgroza, lai ļautu dalībvalstīm pieņemt valsts pasākumus, kas nodrošina ilgāku periodu atteikuma tiesību izmantošanai un iespējas atkāpties no konkrētiem atteikuma tiesībās paredzētiem izņēmumiem. Būtu jāpieprasa, lai dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem valsts tiesību aktiem, kas pieņemti šajā sakarā, lai Komisija varētu darīt šo informāciju pieejamu visām ieinteresētajām personām un uzraudzīt minēto pasākumu samērīgumu un likumību.

| (56) | Attiecībā uz agresīvu un maldinošu praksi saistībā ar pasākumiem, kas tiek organizēti vietās, kuras neatrodas tirgotāja telpās, Direktīva 2005/29/EK neskar nekādus uzņēmējdarbības veikšanas vai atļauju izsniegšanas sistēmu nosacījumus, ko dalībvalstis var piemērot tirgotājiem. Turklāt minētā direktīva neskar valstu līgumtiesības un jo īpaši noteikumus par līguma spēkā esamību, izveidi vai sekām. Agresīvu un maldinošu praksi saistībā ar pasākumiem, kas tiek organizēti citās vietās, kuras neatrodas tirgotāja telpās, var aizliegt, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar minētās direktīvas 5. līdz 9. pantu. Turklāt minētās direktīvas I pielikumā ietverts vispārējs aizliegums attiecībā uz tādu praksi, kad tirgotājs rada iespaidu, ka viņš nedarbojas nolūkā, kas saistīts ar viņa profesionālo darbību, un tādu praksi, kad tiek radīts iespaids, ka patērētājs nevar atstāt telpas pirms līguma noslēgšanas. Komisijai būtu jānovērtē, vai spēkā esošie noteikumi nodrošina pietiekamu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni un piemērotus instrumentus, ar ko dalībvalstis var efektīvi cīnīties pret šādu praksi. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz agresīvu un maldinošu praksi saistībā ar pasākumiem, kas tiek organizēti vietās, kuras neatrodas tirgotāja telpās, Direktīva 2005/29/EK neskar nekādus uzņēmējdarbības veikšanas vai atļauju izsniegšanas sistēmu nosacījumus, ko dalībvalstis var piemērot tirgotājiem. Turklāt minētā direktīva neskar valstu līgumtiesības un jo īpaši noteikumus par līguma spēkā esamību, izveidi vai sekām. Agresīvu un maldinošu praksi saistībā ar pasākumiem, kas tiek organizēti citās vietās, kuras neatrodas tirgotāja telpās, var aizliegt, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar minētās direktīvas 5. līdz 9. pantu. Turklāt minētās direktīvas I pielikumā ietverts vispārējs aizliegums attiecībā uz tādu praksi, kad tirgotājs rada iespaidu, ka viņš nedarbojas nolūkā, kas saistīts ar viņa profesionālo darbību, un tādu praksi, kad tiek radīts iespaids, ka patērētājs nevar atstāt telpas pirms līguma noslēgšanas. Komisijai būtu jānovērtē, vai spēkā esošie noteikumi nodrošina pietiekamu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni un piemērotus instrumentus, ar ko dalībvalstis var efektīvi cīnīties pret šādu praksi.

| (57) | Šai direktīvai nebūtu jāietekmē valsts līgumtiesību aspekti, kas ar to nav reglamentēti. Tāpēc šai direktīvai nebūtu jāskar valsts līgumtiesību akti, kas regulē, piemēram, līguma noslēgšanu vai spēkā esamību tādos gadījumos kā piekrišanas neesamība vai neatļauta komercdarbība. |
| --- | --- |

(57)

Šai direktīvai nebūtu jāietekmē valsts līgumtiesību aspekti, kas ar to nav reglamentēti. Tāpēc šai direktīvai nebūtu jāskar valsts līgumtiesību akti, kas regulē, piemēram, līguma noslēgšanu vai spēkā esamību tādos gadījumos kā piekrišanas neesamība vai neatļauta komercdarbība.

| (58) | Lai nodrošinātu, ka iedzīvotājiem ir pieejama atjaunināta informācija par viņu patērētāju tiesībām un par strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā, tiešsaistes kontaktpunktam, ko Komisija izveidos, vajadzētu būt, cik vien iespējams, lietotājdraudzīgam, pielāgotam izmantošanai mobilās ierīcēs, viegli pieejamam un tādam, ko var izmantot visi cilvēki, tostarp personas ar invaliditāti (“piemērots visiem”). |
| --- | --- |

(58)

Lai nodrošinātu, ka iedzīvotājiem ir pieejama atjaunināta informācija par viņu patērētāju tiesībām un par strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā, tiešsaistes kontaktpunktam, ko Komisija izveidos, vajadzētu būt, cik vien iespējams, lietotājdraudzīgam, pielāgotam izmantošanai mobilās ierīcēs, viegli pieejamam un tādam, ko var izmantot visi cilvēki, tostarp personas ar invaliditāti (“piemērots visiem”).

| (59) | Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (17) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kur ir paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un attiecīgām daļām valsts pieņemtos transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (17) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kur ir paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un attiecīgām daļām valsts pieņemtos transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

| (60) | Ņemot vērā, ka šīs direktīvas mērķus, proti, nodrošināt patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu labāku izpildi un modernizēšanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet problēmas Savienības mēroga būtības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā, ka šīs direktīvas mērķus, proti, nodrošināt patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu labāku izpildi un modernizēšanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet problēmas Savienības mēroga būtības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 93/13/EEK grozījums

Direktīvā 93/13/EEK iekļauj šādu pantu:

“8.b pants

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

2.   Dalībvalstis var ierobežot šādu sankciju piemērošanu, attiecinot tās tikai uz situācijām, kad valsts tiesību aktos ir skaidri noteikts, ka līguma noteikumi ir negodīgi jebkuros apstākļos, vai ja pārdevējs vai piegādātājs turpina izmantot līguma noteikumus, kas konstatēti kā negodīgi galīgajā lēmumā, kurš pieņemts saskaņā ar 7. panta 2. punktu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka, piemērojot sankcijas, attiecīgajos gadījumos ņem vērā šādus neizsmeļošus un indikatīvus kritērijus:

| a) | pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums; |
| --- | --- |

a)

pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums;

| b) | jebkura rīcība, kuru pārdevējs vai piegādātājs veicis, lai mazinātu vai novērstu kaitējumu, kas nodarīts patērētājiem; |
| --- | --- |

b)

jebkura rīcība, kuru pārdevējs vai piegādātājs veicis, lai mazinātu vai novērstu kaitējumu, kas nodarīts patērētājiem;

| c) | pārdevēja vai piegādātāja visi iepriekšējie pārkāpumi; |
| --- | --- |

c)

pārdevēja vai piegādātāja visi iepriekšējie pārkāpumi;

| d) | pārdevēja vai piegādātāja pārkāpuma rezultātā gūtais finansiālais labums vai novērstie zaudējumi, ja ir pieejami attiecīgie dati; |
| --- | --- |

d)

pārdevēja vai piegādātāja pārkāpuma rezultātā gūtais finansiālais labums vai novērstie zaudējumi, ja ir pieejami attiecīgie dati;

| e) | sankcijas, kas pārdevējam vai piegādātājam piemērotas par to pašu pārkāpumu citās dalībvalstīs pārrobežu gadījumos, ja informācija par šādām sankcijām ir pieejama, izmantojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394 (*1) izveidoto mehānismu; |
| --- | --- |

e)

sankcijas, kas pārdevējam vai piegādātājam piemērotas par to pašu pārkāpumu citās dalībvalstīs pārrobežu gadījumos, ja informācija par šādām sankcijām ir pieejama, izmantojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394 (*1) izveidoto mehānismu;

| f) | jebkuri citi vainu pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, kas piemērojami lietas apstākļiem. |
| --- | --- |

f)

jebkuri citi vainu pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, kas piemērojami lietas apstākļiem.

4.   Neskarot šā panta 2. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad jāpiemēro sankcijas saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 21. pantu, tas ietver iespēju vai nu piemērot naudas sodus, izmantojot administratīvas procedūras, vai arī uzsākt tiesvedību naudas soda piemērošanai, vai abas iespējas; šādu naudas sodu maksimālais apmērs ir vismaz 4 % no pārdevēja vai piegādātāja gada apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs.

5.   Gadījumos, kad jāpiemēro naudas sods saskaņā ar 4. punktu, bet informācija par pārdevēja vai piegādātāja gada apgrozījumu nav pieejama, dalībvalstis ievieš iespēju piemērot naudas sodu, kura maksimālā summa ir vismaz 2 miljoni EUR.

6.   Dalībvalstis līdz 2021. gada 28. novembrim 1. punktā minētos noteikumus un pasākumus dara zināmus Komisijai un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

2. pants

Direktīvas 98/6/EK grozījumi

Direktīvu 98/6/EK groza šādi:

| 1) | iekļauj šādu pantu:

  “6.a pants


  1.   Jebkurā paziņojumā par cenas samazinājumu jānorāda iepriekšējā cena, ko tirgotājs piemērojis noteiktā laikposmā pirms cenas samazinājuma piemērošanas.


  2.   Iepriekšēja cena ir viszemākā cena, ko tirgotājs piemērojis laikposmā, kurš nav īsāks par 30 dienām pirms cenas samazinājuma piemērošanas.


  3.   Dalībvalstis var paredzēt atšķirīgus noteikumus attiecībā uz precēm, kuras var ātri sabojāties vai kurām drīz beigsies derīguma termiņš.


  4.   Ja produkts ir bijis tirgū mazāk nekā 30 dienas, dalībvalstis var paredzēt arī īsāku laikposmu nekā 2. punktā noteiktais laikposms.


  5.   Dalībvalstis var paredzēt, ka cenas samazinājuma pakāpeniskas palielināšanas gadījumā iepriekšējā cena ir cena bez cenas samazinājuma pirms cenas samazinājuma pirmās piemērošanas.”; |
| --- | --- |

1)

iekļauj šādu pantu:

“6.a pants

1.   Jebkurā paziņojumā par cenas samazinājumu jānorāda iepriekšējā cena, ko tirgotājs piemērojis noteiktā laikposmā pirms cenas samazinājuma piemērošanas.

2.   Iepriekšēja cena ir viszemākā cena, ko tirgotājs piemērojis laikposmā, kurš nav īsāks par 30 dienām pirms cenas samazinājuma piemērošanas.

3.   Dalībvalstis var paredzēt atšķirīgus noteikumus attiecībā uz precēm, kuras var ātri sabojāties vai kurām drīz beigsies derīguma termiņš.

4.   Ja produkts ir bijis tirgū mazāk nekā 30 dienas, dalībvalstis var paredzēt arī īsāku laikposmu nekā 2. punktā noteiktais laikposms.

5.   Dalībvalstis var paredzēt, ka cenas samazinājuma pakāpeniskas palielināšanas gadījumā iepriekšējā cena ir cena bez cenas samazinājuma pirms cenas samazinājuma pirmās piemērošanas.”;

| 2) | direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu:

  “8. pants


  1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.


  2.   Dalībvalstis nodrošina, ka, piemērojot sankcijas, attiecīgajos gadījumos ņem vērā šādus neizsmeļošus un indikatīvus kritērijus:






  a) | pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka, piemērojot sankcijas, attiecīgajos gadījumos ņem vērā šādus neizsmeļošus un indikatīvus kritērijus:

a)

pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums;

| b) | jebkura rīcība, kuru tirgotājs veicis, lai mazinātu vai novērstu kaitējumu, kas nodarīts patērētājiem; |
| --- | --- |

b)

jebkura rīcība, kuru tirgotājs veicis, lai mazinātu vai novērstu kaitējumu, kas nodarīts patērētājiem;

| c) | tirgotāja visi iepriekšējie pārkāpumi; |
| --- | --- |

c)

tirgotāja visi iepriekšējie pārkāpumi;

| d) | tirgotāja pārkāpuma rezultātā gūtais finansiālais labums vai novērstie zaudējumi, ja ir pieejami attiecīgie dati; |
| --- | --- |

d)

tirgotāja pārkāpuma rezultātā gūtais finansiālais labums vai novērstie zaudējumi, ja ir pieejami attiecīgie dati;

| e) | sankcijas, kas tirgotājam piemērotas par to pašu pārkāpumu citās dalībvalstīs pārrobežu gadījumos, ja informācija par šādām sankcijām ir pieejama, izmantojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394 (*2) |
| --- | --- |

e)

sankcijas, kas tirgotājam piemērotas par to pašu pārkāpumu citās dalībvalstīs pārrobežu gadījumos, ja informācija par šādām sankcijām ir pieejama, izmantojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394 (*2)

| f) | jebkuri citi vainu pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, kas piemērojami lietas apstākļiem. |
| --- | --- |

f)

jebkuri citi vainu pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, kas piemērojami lietas apstākļiem.

3.   Dalībvalstis līdz 2021. gada 28. novembrim 1. punktā minētos noteikumus un pasākumus dara zināmus Komisijai un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2394 (2017. gada 12. decembris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 345, 27.12.2017., 1. lpp.).” izveidoto mehānismu;"

*2

3. pants

Direktīvas 2005/29/EK grozījumi

Direktīvu 2005/29/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 2. pantu groza šādi:






  a) | c) punktu aizstāj ar šādu:






  “c) | “produkts” ir jebkura prece vai pakalpojums, tostarp nekustamais īpašums, digitāls pakalpojums un digitāls saturs, kā arī tiesības un pienākumi;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 2. pantu groza šādi:

a)

c) punktu aizstāj ar šādu:

“c)

“produkts” ir jebkura prece vai pakalpojums, tostarp nekustamais īpašums, digitāls pakalpojums un digitāls saturs, kā arī tiesības un pienākumi;”;

| b) | pievieno šādus punktus:






  “m) | “ranžējums” ir produktiem piešķirtā relatīvā pamanāmība, kā to prezentējis, organizējis vai paziņojis tirgotājs, neatkarīgi no tehnoloģiskajiem līdzekļiem, kas izmantoti šādai prezentācijai, organizēšanai vai paziņošanai; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus punktus:

“m)

“ranžējums” ir produktiem piešķirtā relatīvā pamanāmība, kā to prezentējis, organizējis vai paziņojis tirgotājs, neatkarīgi no tehnoloģiskajiem līdzekļiem, kas izmantoti šādai prezentācijai, organizēšanai vai paziņošanai;

| n) | “tiešsaistes tirdzniecības vieta” ir tāds pakalpojums, izmantojot programmatūru, tostarp tīmekļa vietni, tīmekļa vietnes daļu vai lietotni, ko uztur tirgotājs vai kas tiek uzturēta tirgotāja vārdā, kas ļauj patērētājiem slēgt distances līgumus ar citiem tirgotājiem vai patērētājiem.”; |
| --- | --- |

n)

“tiešsaistes tirdzniecības vieta” ir tāds pakalpojums, izmantojot programmatūru, tostarp tīmekļa vietni, tīmekļa vietnes daļu vai lietotni, ko uztur tirgotājs vai kas tiek uzturēta tirgotāja vārdā, kas ļauj patērētājiem slēgt distances līgumus ar citiem tirgotājiem vai patērētājiem.”;

| 2) | direktīvas 3. panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

  “5.   Šī direktīva neliedz dalībvalstīm pieņemt noteikumus, lai aizsargātu patērētāju likumīgās intereses attiecībā uz agresīvu vai maldinošu tirgvedības vai pārdošanas praksi saistībā ar nelūgtiem apmeklējumiem, ko tirgotājs veic patērētāja mājās, vai ekskursijām, ko tirgotājs organizē ar mērķi reklamēt vai pārdot produktus patērētājiem. Minētie noteikumi ir samērīgi, nediskriminējoši un pamatoti ar patērētāju tiesību aizsardzības apsvērumiem.


  6.   Dalībvalstis tūlīt ziņo Komisijai par jebkuriem valsts noteikumiem, ko pieņem saskaņā ar 5. punktu, kā arī par jebkurām turpmākām pārmaiņām. Komisija šo informāciju dara viegli pieejamu patērētājiem un tirgotājiem īpašā tīmekļa vietnē.”; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 3. panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.   Šī direktīva neliedz dalībvalstīm pieņemt noteikumus, lai aizsargātu patērētāju likumīgās intereses attiecībā uz agresīvu vai maldinošu tirgvedības vai pārdošanas praksi saistībā ar nelūgtiem apmeklējumiem, ko tirgotājs veic patērētāja mājās, vai ekskursijām, ko tirgotājs organizē ar mērķi reklamēt vai pārdot produktus patērētājiem. Minētie noteikumi ir samērīgi, nediskriminējoši un pamatoti ar patērētāju tiesību aizsardzības apsvērumiem.

6.   Dalībvalstis tūlīt ziņo Komisijai par jebkuriem valsts noteikumiem, ko pieņem saskaņā ar 5. punktu, kā arī par jebkurām turpmākām pārmaiņām. Komisija šo informāciju dara viegli pieejamu patērētājiem un tirgotājiem īpašā tīmekļa vietnē.”;

| 3) | direktīvas 6. panta 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “c) | tādas preces, kura ir identiska precei, kas tiek laista tirgū citās dalībvalstīs, tirgvedību vienā dalībvalstī, ja šai precei ir ievērojami atšķirīgs sastāvs vai īpašības un ja vien tas nav pamatots ar leģitīmiem un objektīviem faktoriem.”; |
| --- | --- | --- |

3)

direktīvas 6. panta 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“c)

tādas preces, kura ir identiska precei, kas tiek laista tirgū citās dalībvalstīs, tirgvedību vienā dalībvalstī, ja šai precei ir ievērojami atšķirīgs sastāvs vai īpašības un ja vien tas nav pamatots ar leģitīmiem un objektīviem faktoriem.”;

| 4) | direktīvas 7. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktu groza šādi:






  i) | punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | maksāšanas, piegādes un darbības procedūras, ja tās ir citādas, nekā to paredz profesionālā rūpība;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

direktīvas 7. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktu groza šādi:

i)

punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

maksāšanas, piegādes un darbības procedūras, ja tās ir citādas, nekā to paredz profesionālā rūpība;”;

| ii) | punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “f) | vai trešā persona, kas piedāvā produktus tiešsaistes tirdzniecības vietās, ir tirgotājs vai nav, pamatojoties uz minētās trešās personas deklarāciju tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājam.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“f)

vai trešā persona, kas piedāvā produktus tiešsaistes tirdzniecības vietās, ir tirgotājs vai nav, pamatojoties uz minētās trešās personas deklarāciju tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājam.”;

| b) | pantā iekļauj šādu punktu:

  “4.a   Ja patērētājiem sniedz iespēju meklēt dažādu tirgotāju vai patērētāju piedāvātus produktus pēc atslēgvārda, frāzes vai citas ievades, neatkarīgi no tā, vai darījumi galu galā tiek noslēgti, vispārīgu informāciju, kas attiecas gan uz galvenajiem parametriem tādu produktu ranžējuma noteikšanai, kuri nosaka piedāvājumu sarindošanas kārtību, kas patērētājam tiek norādīta pēc meklēšanas vaicājuma, gan uz minēto parametru relatīvo nozīmi salīdzinājumā ar citiem parametriem un kas pieejama īpašā tiešsaistes saskarnes sadaļā, kura ir tieši un viegli pieejama no lapas, kurā izvietoti piedāvājumi, uzskata par būtisku. Šis punkts neattiecas uz tiešsaistes meklētājprogrammu pakalpojumu sniedzējiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1150 (*3) 2. panta 6. punktā.


  (*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 (2019. gada 20. jūnijs) par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos (OV L 186, 11.7.2019., 57. lpp.).”;" |
| --- | --- |

b)

pantā iekļauj šādu punktu:

“4.a   Ja patērētājiem sniedz iespēju meklēt dažādu tirgotāju vai patērētāju piedāvātus produktus pēc atslēgvārda, frāzes vai citas ievades, neatkarīgi no tā, vai darījumi galu galā tiek noslēgti, vispārīgu informāciju, kas attiecas gan uz galvenajiem parametriem tādu produktu ranžējuma noteikšanai, kuri nosaka piedāvājumu sarindošanas kārtību, kas patērētājam tiek norādīta pēc meklēšanas vaicājuma, gan uz minēto parametru relatīvo nozīmi salīdzinājumā ar citiem parametriem un kas pieejama īpašā tiešsaistes saskarnes sadaļā, kura ir tieši un viegli pieejama no lapas, kurā izvietoti piedāvājumi, uzskata par būtisku. Šis punkts neattiecas uz tiešsaistes meklētājprogrammu pakalpojumu sniedzējiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1150 (*3) 2. panta 6. punktā.

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 (2019. gada 20. jūnijs) par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos (OV L 186, 11.7.2019., 57. lpp.).”;"

*3

| c) | pantam pievieno šādu punktu:

  “6.   Gadījumos, kad tirgotājs nodrošina piekļuvi patērētāju atsauksmēm par produktiem, informāciju par to, vai un kā tirgotājs nodrošina, ka publicētās atsauksmes ir snieguši patērētāji, kuri produktus patiešām ir izmantojuši vai iegādājušies, uzskata par būtisku.”; |
| --- | --- |

c)

pantam pievieno šādu punktu:

“6.   Gadījumos, kad tirgotājs nodrošina piekļuvi patērētāju atsauksmēm par produktiem, informāciju par to, vai un kā tirgotājs nodrošina, ka publicētās atsauksmes ir snieguši patērētāji, kuri produktus patiešām ir izmantojuši vai iegādājušies, uzskata par būtisku.”;

| 5) | direktīvā iekļauj šādu pantu:

  “11.a pants

  Tiesiskā aizsardzība

  1.   Patērētājiem, kuriem kaitējumu nodarījusi negodīga komercprakse, ir pieejami samērīgi un efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, tostarp kompensācija par kaitējumu, kas nodarīts patērētājam, un attiecīgā gadījumā – cenas samazināšana vai līguma izbeigšana. Dalībvalstis var noteikt šo tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanas nosacījumus un sekas. Dalībvalstis vajadzības gadījumā var ņemt vērā negodīgās komercprakses smaguma pakāpi un būtību, patērētājam nodarītos zaudējumus un citus attiecīgos apstākļus.


  2.   Minētie tiesiskās aizsardzības līdzekļi neskar citu tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanu, kas pieejami patērētājiem saskaņā ar Savienības vai valstu tiesību aktiem.”; |
| --- | --- |

5)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“11.a pants

Tiesiskā aizsardzība

1.   Patērētājiem, kuriem kaitējumu nodarījusi negodīga komercprakse, ir pieejami samērīgi un efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, tostarp kompensācija par kaitējumu, kas nodarīts patērētājam, un attiecīgā gadījumā – cenas samazināšana vai līguma izbeigšana. Dalībvalstis var noteikt šo tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanas nosacījumus un sekas. Dalībvalstis vajadzības gadījumā var ņemt vērā negodīgās komercprakses smaguma pakāpi un būtību, patērētājam nodarītos zaudējumus un citus attiecīgos apstākļus.

2.   Minētie tiesiskās aizsardzības līdzekļi neskar citu tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanu, kas pieejami patērētājiem saskaņā ar Savienības vai valstu tiesību aktiem.”;

| 6) | direktīvas 13. pantu aizstāj ar šādu:

  “13. pants

  Sankcijas

  1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.


  2.   Dalībvalstis nodrošina, ka, piemērojot sankcijas, attiecīgajos gadījumos ņem vērā šādus neizsmeļošus un indikatīvus kritērijus:






  a) | pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums; |
| --- | --- | --- |

6)

direktīvas 13. pantu aizstāj ar šādu:

“13. pants

Sankcijas

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka, piemērojot sankcijas, attiecīgajos gadījumos ņem vērā šādus neizsmeļošus un indikatīvus kritērijus:

a)

pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums;

| b) | jebkura rīcība, kuru tirgotājs veicis, lai mazinātu vai novērstu kaitējumu, kas nodarīts patērētājiem; |
| --- | --- |

b)

jebkura rīcība, kuru tirgotājs veicis, lai mazinātu vai novērstu kaitējumu, kas nodarīts patērētājiem;

| c) | tirgotāja visi iepriekšējie pārkāpumi; |
| --- | --- |

c)

tirgotāja visi iepriekšējie pārkāpumi;

| d) | tirgotāja pārkāpuma rezultātā gūtais finansiālais labums vai novērstie zaudējumi, ja ir pieejami attiecīgie dati; |
| --- | --- |

d)

tirgotāja pārkāpuma rezultātā gūtais finansiālais labums vai novērstie zaudējumi, ja ir pieejami attiecīgie dati;

| e) | sankcijas, kas tirgotājam piemērotas par to pašu pārkāpumu citās dalībvalstīs pārrobežu gadījumos, ja informācija par šādām sankcijām ir pieejama, izmantojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394 (*4) izveidoto mehānismu; |
| --- | --- |

e)

sankcijas, kas tirgotājam piemērotas par to pašu pārkāpumu citās dalībvalstīs pārrobežu gadījumos, ja informācija par šādām sankcijām ir pieejama, izmantojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394 (*4) izveidoto mehānismu;

| f) | jebkuri citi vainu pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, kas piemērojami lietas apstākļiem. |
| --- | --- |

f)

jebkuri citi vainu pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, kas piemērojami lietas apstākļiem.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad jāpiemēro sankcijas saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 21. pantu, ir paredzēta iespēja vai nu piemērot naudas sodus, izmantojot administratīvas procedūras, vai arī uzsākt tiesvedību naudas soda piemērošanai, vai abas iespējas, šādu naudas sodu maksimālais apmērs ir vismaz 4 % no tirgotāja gada apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs. Neskarot minēto regulu, dalībvalstis valsts konstitucionālu iemeslu dēļ var noteikt, ka naudas sodu piemērošana aprobežojas ar:

| a) | šīs direktīvas 6., 7., 8., 9. panta un I pielikuma pārkāpumiem; un |
| --- | --- |

a)

šīs direktīvas 6., 7., 8., 9. panta un I pielikuma pārkāpumiem; un

| b) | gadījumiem, kad tirgotājs turpina komercpraksi, ko kompetentā valsts iestāde vai tiesa konstatējusi kā negodīgu, ja minētā komercprakse nav pārkāpums, kas minēts a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

gadījumiem, kad tirgotājs turpina komercpraksi, ko kompetentā valsts iestāde vai tiesa konstatējusi kā negodīgu, ja minētā komercprakse nav pārkāpums, kas minēts a) apakšpunktā.

4.   Gadījumos, kad jāpiemēro naudas sods saskaņā ar 3. punktu, bet informācija par tirgotāja gada apgrozījumu nav pieejama, dalībvalstis ievieš iespēju piemērot naudas sodu, kura maksimālā summa ir vismaz 2 miljoni EUR.

5.   Dalībvalstis līdz 2021. gada 28. novembrim 1. punktā minētos noteikumus un pasākumus dara zināmus Komisijai un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2394 (2017. gada 12. decembris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 345, 27.12.2017., 1. lpp.).”;"

*4

| 7) | direktīvas I pielikumu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu punktu:






  “11.a | Ja, atbildot uz patērētāja tiešsaistes meklēšanas vaicājumu, meklēšanas rezultāti tiek sniegti, skaidri neatklājot, ka tā ir apmaksāta reklāma vai ka ir veikti maksājumi par to, lai produktiem nodrošinātu augstāku ranžējumu meklēšanas rezultātos.”; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

direktīvas I pielikumu groza šādi:

a)

iekļauj šādu punktu:

“11.a

Ja, atbildot uz patērētāja tiešsaistes meklēšanas vaicājumu, meklēšanas rezultāti tiek sniegti, skaidri neatklājot, ka tā ir apmaksāta reklāma vai ka ir veikti maksājumi par to, lai produktiem nodrošinātu augstāku ranžējumu meklēšanas rezultātos.”;

| b) | iekļauj šādus punktus:






  “23.a | Pasākumu biļešu tālākpārdošana patērētājiem, ja tirgotājs tās iegādājies, izmantojot automatizētus līdzekļus, lai apietu noteiktos ierobežojumus attiecībā uz biļešu skaitu, ko viena persona var iegādāties, vai jebkurus citus noteikumus, kuri attiecas uz biļešu iegādi. |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādus punktus:

“23.a

Pasākumu biļešu tālākpārdošana patērētājiem, ja tirgotājs tās iegādājies, izmantojot automatizētus līdzekļus, lai apietu noteiktos ierobežojumus attiecībā uz biļešu skaitu, ko viena persona var iegādāties, vai jebkurus citus noteikumus, kuri attiecas uz biļešu iegādi.

| 23.b | Apgalvojums, ka atsauksmes par produktiem ir snieguši patērētāji, kuri faktiski lietojuši vai iegādājušies produktu, neveicot pamatotus un samērīgus pasākumus, lai pārbaudītu, vai šīs atsauksmes ir snieguši šādi patērētāji. |
| --- | --- |

23.b

Apgalvojums, ka atsauksmes par produktiem ir snieguši patērētāji, kuri faktiski lietojuši vai iegādājušies produktu, neveicot pamatotus un samērīgus pasākumus, lai pārbaudītu, vai šīs atsauksmes ir snieguši šādi patērētāji.

| 23.c | Ja tiek sniegtas nepatiesas patērētāju atsauksmes vai ieteikumi vai cita juridiska vai fiziska persona tiek algota, lai sniegtu šādas atsauksmes vai ieteikumus, kā arī, ja patērētāju atsauksmes vai sociāli ieteikumi tiek sagrozīti, lai reklamētu produktus.” |
| --- | --- |

23.c

Ja tiek sniegtas nepatiesas patērētāju atsauksmes vai ieteikumi vai cita juridiska vai fiziska persona tiek algota, lai sniegtu šādas atsauksmes vai ieteikumus, kā arī, ja patērētāju atsauksmes vai sociāli ieteikumi tiek sagrozīti, lai reklamētu produktus.”

4. pants

Direktīvas 2011/83/ES grozījumi

Direktīvu 2011/83/ES groza šādi:

| 1) | direktīvas 2. panta pirmo daļu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3) | “preces” ir preces, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/771 (*5) 2. panta 5. punktā; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 2. panta pirmo daļu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3)

“preces” ir preces, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/771 (*5) 2. panta 5. punktā;

*5

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/771 (2019. gada 20. maijs) par atsevišķiem preču pārdošanas līgumu aspektiem, ar kuru groza Regulu (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK un atceļ Direktīvu 1999/44/EK (OV L 136, 22.5.2019., 28. lpp.).”;"

*5

| b) | iekļauj šādu punktu:






  “4a) | “personas dati” ir personas dati, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (*6) 4. panta 1) punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“4a)

“personas dati” ir personas dati, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (*6) 4. panta 1) punktā;

*6

(*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).”;"

*6

| c) | panta 5) un 6) punktu aizstāj ar šādiem:






  “5) | “pārdošanas līgums” ir jebkurš līgums, saskaņā ar kuru tirgotājs nodod vai apņemas nodot preču īpašumtiesības patērētājam, tostarp jebkurš līgums, kura priekšmets ir gan preces, gan pakalpojumi; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 5) un 6) punktu aizstāj ar šādiem:

“5)

“pārdošanas līgums” ir jebkurš līgums, saskaņā ar kuru tirgotājs nodod vai apņemas nodot preču īpašumtiesības patērētājam, tostarp jebkurš līgums, kura priekšmets ir gan preces, gan pakalpojumi;

| 6) | “pakalpojumu līgums” ir jebkurš līgums, izņemot pārdošanas līgumu, saskaņā ar kuru tirgotājs sniedz vai apņemas sniegt pakalpojumu, tostarp digitālu pakalpojumu, patērētājam;”; |
| --- | --- |

6)

“pakalpojumu līgums” ir jebkurš līgums, izņemot pārdošanas līgumu, saskaņā ar kuru tirgotājs sniedz vai apņemas sniegt pakalpojumu, tostarp digitālu pakalpojumu, patērētājam;”;

| d) | panta 11. punktu aizstāj ar šādu:






  “11) | “digitālais saturs” ir digitālais saturs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/770 (*7) 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

d)

panta 11. punktu aizstāj ar šādu:

“11)

“digitālais saturs” ir digitālais saturs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/770 (*7) 2. panta 1. punktā;

*7

(*7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/770 (2019. gada 20. maijs) par dažiem digitālā satura un digitālo pakalpojumu piegādes līgumu aspektiem) (OV L 136, 22.5.2019., 1. lpp.).”;"

*7

| e) | pievieno šādus punktus:






  “16) | “digitālais pakalpojums” ir digitāls pakalpojums, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/770 2. panta 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

e)

pievieno šādus punktus:

“16)

“digitālais pakalpojums” ir digitāls pakalpojums, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/770 2. panta 2. punktā;

| 17) | “tiešsaistes tirdzniecības vieta” ir tāds pakalpojums, izmantojot programmatūru, tostarp tīmekļa vietni, tīmekļa vietnes daļu vai lietotni, ko uztur tirgotājs vai kas tiek uzturēta tirgotāja vārdā, kas ļauj patērētājiem slēgt distances līgumus ar citiem tirgotājiem vai patērētājiem; |
| --- | --- |

17)

“tiešsaistes tirdzniecības vieta” ir tāds pakalpojums, izmantojot programmatūru, tostarp tīmekļa vietni, tīmekļa vietnes daļu vai lietotni, ko uztur tirgotājs vai kas tiek uzturēta tirgotāja vārdā, kas ļauj patērētājiem slēgt distances līgumus ar citiem tirgotājiem vai patērētājiem;

| 18) | “tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājs” ir ikviens tirgotājs, kas patērētājiem nodrošina tiešsaistes tirdzniecības vietu; |
| --- | --- |

18)

“tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājs” ir ikviens tirgotājs, kas patērētājiem nodrošina tiešsaistes tirdzniecības vietu;

| 19) | “saderība” ir saderība, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/770 2. panta 10. punktā; |
| --- | --- |

19)

“saderība” ir saderība, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/770 2. panta 10. punktā;

| 20) | “funkcionalitāte” ir funkcionalitāte, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/770 2. panta 11. punktā; |
| --- | --- |

20)

“funkcionalitāte” ir funkcionalitāte, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/770 2. panta 11. punktā;

| 21) | “savstarpēja izmantojamība” ir savstarpēja izmantojamība, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/770 2. panta 12. punktā.”; |
| --- | --- |

21)

“savstarpēja izmantojamība” ir savstarpēja izmantojamība, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/770 2. panta 12. punktā.”;

| 2) | direktīvas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Šo direktīvu, ievērojot tās nosacījumus un ciktāl paredzēts tās noteikumos, piemēro jebkuram līgumam, kas noslēgts starp tirgotāju un patērētāju un paredz, ka patērētājs maksā vai apņemas maksāt cenu. To piemēro līgumiem par ūdens, gāzes, elektrības piegādi vai centralizētu siltumapgādi, tostarp līgumiem ar publiskiem pakalpojumu sniedzējiem, ciktāl šie pakalpojumi tiek sniegti uz līguma pamata.”; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Šo direktīvu, ievērojot tās nosacījumus un ciktāl paredzēts tās noteikumos, piemēro jebkuram līgumam, kas noslēgts starp tirgotāju un patērētāju un paredz, ka patērētājs maksā vai apņemas maksāt cenu. To piemēro līgumiem par ūdens, gāzes, elektrības piegādi vai centralizētu siltumapgādi, tostarp līgumiem ar publiskiem pakalpojumu sniedzējiem, ciktāl šie pakalpojumi tiek sniegti uz līguma pamata.”;

| b) | pantā iekļauj šādu punktu:

  “1.a   Šo direktīvu arī piemēro, ja tirgotājs patērētājam piegādā vai apņemas piegādāt digitālo saturu, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, vai sniedz vai apņemas sniegt digitālo pakalpojumu un patērētājs tirgotājam sniedz vai apņemas sniegt personas datus, izņemot gadījumus, kad patērētāja sniegtos personas datus tirgotājs apstrādā tikai un vienīgi, lai piegādātu digitālo saturu, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā saskaņā ar šo direktīvu, vai lai izpildītu juridiskās prasības, kuras attiecas uz tirgotāju, un tirgotājs neapstrādā minētos datus citiem mērķiem.”; |
| --- | --- |

b)

pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   Šo direktīvu arī piemēro, ja tirgotājs patērētājam piegādā vai apņemas piegādāt digitālo saturu, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, vai sniedz vai apņemas sniegt digitālo pakalpojumu un patērētājs tirgotājam sniedz vai apņemas sniegt personas datus, izņemot gadījumus, kad patērētāja sniegtos personas datus tirgotājs apstrādā tikai un vienīgi, lai piegādātu digitālo saturu, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā saskaņā ar šo direktīvu, vai lai izpildītu juridiskās prasības, kuras attiecas uz tirgotāju, un tirgotājs neapstrādā minētos datus citiem mērķiem.”;

| c) | panta 3. punktu groza šādi:






  i) | punkta k) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “k) | par pasažieru pārvadāšanas pakalpojumiem, izņemot 8. panta 2. punktu un 19., 21. un 22. pantu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

panta 3. punktu groza šādi:

i)

punkta k) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“k)

par pasažieru pārvadāšanas pakalpojumiem, izņemot 8. panta 2. punktu un 19., 21. un 22. pantu;”;

| ii) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “n) | precēm, ko pārdod tiesas sprieduma izpildes procesā vai citādi saskaņā ar tiesību aktu prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādu apakšpunktu:

“n)

precēm, ko pārdod tiesas sprieduma izpildes procesā vai citādi saskaņā ar tiesību aktu prasībām.”;

| 3) | direktīvas 5. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | papildus atgādinājumam par juridiskas preču, digitālā satura un digitālo pakalpojumu atbilstības garantijas esamību attiecīgā gadījumā, informācija par to, vai un ar kādiem nosacījumiem ir pieejams garantijas remonts un komercgarantijas;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

direktīvas 5. panta 1. punktu groza šādi:

a)

punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

papildus atgādinājumam par juridiskas preču, digitālā satura un digitālo pakalpojumu atbilstības garantijas esamību attiecīgā gadījumā, informācija par to, vai un ar kādiem nosacījumiem ir pieejams garantijas remonts un komercgarantijas;”;

| b) | punkta g) un h) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “g) | attiecīgā gadījumā preču, kurām ir digitāli elementi, digitālā satura un digitālo pakalpojumu funkcionalitāte, tostarp piemērojamie tehniskās aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- | --- |

b)

punkta g) un h) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“g)

attiecīgā gadījumā preču, kurām ir digitāli elementi, digitālā satura un digitālo pakalpojumu funkcionalitāte, tostarp piemērojamie tehniskās aizsardzības pasākumi;

| h) | attiecīgā gadījumā būtiska informācija, kas tirgotājam ir zināma vai ko viņš pamatoti būtu varējis zināt, par preču, kurām ir digitāli elementi, digitālā satura un digitālo pakalpojumu saderību un savietojamību.”; |
| --- | --- |

h)

attiecīgā gadījumā būtiska informācija, kas tirgotājam ir zināma vai ko viņš pamatoti būtu varējis zināt, par preču, kurām ir digitāli elementi, digitālā satura un digitālo pakalpojumu saderību un savietojamību.”;

| 4) | direktīvas 6. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | fiziskā adrese, kurā tirgotājs ir reģistrēts, kā arī tirgotāja tālruņa numurs un e-pasta adrese; turklāt, ja tirgotājs nodrošina citus tiešsaistes saziņas līdzekļus, kas garantē, ka patērētājs var saglabāt jebkādu rakstisku korespondenci, tostarp šādas korespondences datumu un laiku, ar tirgotāju pastāvīgā informācijas nesējā, informācijā iekļauj arī ziņas par šiem citiem līdzekļiem; visiem minētajiem tirgotāja sniegtajiem saziņas līdzekļiem jānodrošina, ka patērētājs var ātri kontaktēties ar tirgotāju un efektīvi sazināties ar viņu; attiecīgā gadījumā tirgotājs sniedz arī tā tirgotāja fizisko adresi un identitāti, kura vārdā viņš darbojas.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

direktīvas 6. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

fiziskā adrese, kurā tirgotājs ir reģistrēts, kā arī tirgotāja tālruņa numurs un e-pasta adrese; turklāt, ja tirgotājs nodrošina citus tiešsaistes saziņas līdzekļus, kas garantē, ka patērētājs var saglabāt jebkādu rakstisku korespondenci, tostarp šādas korespondences datumu un laiku, ar tirgotāju pastāvīgā informācijas nesējā, informācijā iekļauj arī ziņas par šiem citiem līdzekļiem; visiem minētajiem tirgotāja sniegtajiem saziņas līdzekļiem jānodrošina, ka patērētājs var ātri kontaktēties ar tirgotāju un efektīvi sazināties ar viņu; attiecīgā gadījumā tirgotājs sniedz arī tā tirgotāja fizisko adresi un identitāti, kura vārdā viņš darbojas.”;

| ii) | pantā iekļauj šādu punktu:






  “ea) | attiecīgā gadījumā, kad cena ir pielāgota, balstoties uz automatizēti pieņemtu lēmumu;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

pantā iekļauj šādu punktu:

“ea)

attiecīgā gadījumā, kad cena ir pielāgota, balstoties uz automatizēti pieņemtu lēmumu;”;

| iii) | punkta l) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “l) | atgādinājums par juridiskas preču, digitālā satura un digitālo pakalpojumu atbilstības garantijas esamību;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkta l) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“l)

atgādinājums par juridiskas preču, digitālā satura un digitālo pakalpojumu atbilstības garantijas esamību;”;

| iv) | punkta r) un s) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “r) | attiecīgā gadījumā preču, kam ir digitāli elementi, digitālā satura un digitālo pakalpojumu funkcionalitāte, tostarp piemērojamie tehniskās aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- | --- |

iv)

punkta r) un s) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“r)

attiecīgā gadījumā preču, kam ir digitāli elementi, digitālā satura un digitālo pakalpojumu funkcionalitāte, tostarp piemērojamie tehniskās aizsardzības pasākumi;

| s) | attiecīgā gadījumā būtiska informācija, kas tirgotājam ir zināma vai ko viņš pamatoti būtu varējis zināt, par preču, kurām ir digitāli elementi, digitālā satura un digitālo pakalpojumu saderību un savietojamību.”; |
| --- | --- |

s)

attiecīgā gadījumā būtiska informācija, kas tirgotājam ir zināma vai ko viņš pamatoti būtu varējis zināt, par preču, kurām ir digitāli elementi, digitālā satura un digitālo pakalpojumu saderību un savietojamību.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Šā panta 1. punkta h), i) un j) apakšpunktā minēto informāciju var sniegt ar I pielikuma A daļā doto paraugu norādījumiem par atteikumu. Tirgotājs ir izpildījis šā panta 1. punkta h), i) un j) apakšpunktā minētās informēšanas prasības, ja viņš ir sniedzis patērētājam minētos norādījumus, kas ir pareizi aizpildīti. Atsauces uz I pielikuma A daļā sniegtajos paraugos norādījumiem par atteikumu minēto 14 dienu atteikuma tiesību periodu aizstāj ar atsaucēm uz 30 dienu atteikuma tiesību periodu gadījumos, kad dalībvalstis ir pieņēmušas noteikumus saskaņā ar 9. panta 1.a punktu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Šā panta 1. punkta h), i) un j) apakšpunktā minēto informāciju var sniegt ar I pielikuma A daļā doto paraugu norādījumiem par atteikumu. Tirgotājs ir izpildījis šā panta 1. punkta h), i) un j) apakšpunktā minētās informēšanas prasības, ja viņš ir sniedzis patērētājam minētos norādījumus, kas ir pareizi aizpildīti. Atsauces uz I pielikuma A daļā sniegtajos paraugos norādījumiem par atteikumu minēto 14 dienu atteikuma tiesību periodu aizstāj ar atsaucēm uz 30 dienu atteikuma tiesību periodu gadījumos, kad dalībvalstis ir pieņēmušas noteikumus saskaņā ar 9. panta 1.a punktu.”;

| 5) | iekļauj šādu pantu:

  “6.a pants

  Papildu īpašas informācijas prasības attiecībā uz līgumiem, kuri noslēgti tiešsaistes tirdzniecības vietās

  1.   Pirms patērētājs ir uzņēmies distances līguma vai arī jebkāda tamlīdzīga piedāvājuma saistības tiešsaistes tirdzniecības vietā, tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājs, neskarot Direktīvu 2005/29/EK, skaidrā un saprotamā izteiksmē un distances saziņas līdzekļiem atbilstīgā veidā sniedz patērētājam šādu informāciju:






  a) | vispārīgu informāciju, kas pieejama īpašā tiešsaistes saskarnes sadaļā, kura ir tieši un viegli pieejama no lapas, kurā izvietoti piedāvājumi, par galvenajiem parametriem, kā noteikts Direktīvas 2005/29/EK 2. panta 1. punkta m) apakšpunktā, kas nosaka tādu piedāvājumu ranžējumu, kurus patērētājs iegūst sava meklēšanas vaicājuma rezultātā, un šo parametru relatīvo nozīmi salīdzinājumā ar citiem parametriem; |
| --- | --- | --- |

5)

iekļauj šādu pantu:

“6.a pants

Papildu īpašas informācijas prasības attiecībā uz līgumiem, kuri noslēgti tiešsaistes tirdzniecības vietās

1.   Pirms patērētājs ir uzņēmies distances līguma vai arī jebkāda tamlīdzīga piedāvājuma saistības tiešsaistes tirdzniecības vietā, tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājs, neskarot Direktīvu 2005/29/EK, skaidrā un saprotamā izteiksmē un distances saziņas līdzekļiem atbilstīgā veidā sniedz patērētājam šādu informāciju:

a)

vispārīgu informāciju, kas pieejama īpašā tiešsaistes saskarnes sadaļā, kura ir tieši un viegli pieejama no lapas, kurā izvietoti piedāvājumi, par galvenajiem parametriem, kā noteikts Direktīvas 2005/29/EK 2. panta 1. punkta m) apakšpunktā, kas nosaka tādu piedāvājumu ranžējumu, kurus patērētājs iegūst sava meklēšanas vaicājuma rezultātā, un šo parametru relatīvo nozīmi salīdzinājumā ar citiem parametriem;

| b) | vai trešā persona, kas piedāvā preces, pakalpojumus vai digitālo saturu, ir tirgotājs vai nav, pamatojoties uz minētās trešās personas deklarāciju tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājam; |
| --- | --- |

b)

vai trešā persona, kas piedāvā preces, pakalpojumus vai digitālo saturu, ir tirgotājs vai nav, pamatojoties uz minētās trešās personas deklarāciju tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājam;

| c) | ja trešā persona, kas piedāvā preces, pakalpojumus vai digitālo saturu, nav tirgotājs, norāda, ka patērētāju tiesības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem patērētāju tiesību aizsardzības jomā, neattiecas uz noslēgto līgumu; |
| --- | --- |

c)

ja trešā persona, kas piedāvā preces, pakalpojumus vai digitālo saturu, nav tirgotājs, norāda, ka patērētāju tiesības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem patērētāju tiesību aizsardzības jomā, neattiecas uz noslēgto līgumu;

| d) | attiecīgā gadījumā norāda, kā no līguma izrietošās saistības tiek sadalītas starp trešo personu, kas piedāvā preces, pakalpojumus vai digitālo saturu, un tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātāju, šādai informācijai neskarot nekāda veida atbildību, kas tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājam vai trešajai personai-tirgotājam ir saistībā ar līgumu saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā norāda, kā no līguma izrietošās saistības tiek sadalītas starp trešo personu, kas piedāvā preces, pakalpojumus vai digitālo saturu, un tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātāju, šādai informācijai neskarot nekāda veida atbildību, kas tiešsaistes tirdzniecības vietas nodrošinātājam vai trešajai personai-tirgotājam ir saistībā ar līgumu saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktiem.

2.   Neskarot Direktīvu 2000/31/EK, šis pants neliedz dalībvalstīm noteikt papildu informēšanas prasības tiešsaistes tirdzniecības vietu nodrošinātājiem. Šādi noteikumi ir samērīgi, nediskriminējoši un pamatoti ar patērētāju tiesību aizsardzības apsvērumiem.”;

| 6) | direktīvas 7. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Ja patērētājs vēlas, lai pakalpojumi tiktu sniegti vai lai ūdens, gāzes un elektrības piegāde, ja vien tie nav laisti pārdošanā ierobežotā tilpumā vai noteiktā daudzumā, vai centralizēta siltumapgāde tiek sākta 9. panta 2. punktā paredzētā atteikuma termiņa laikā, un līgumā paredzēts, ka patērētāja pienākums ir maksāt, tirgotājs prasa patērētājam iesniegt šādu skaidru pieprasījumu uz pastāvīga informācijas nesēja un pieprasa patērētājam apliecināt, ka patērētājs zaudēs atteikuma tiesības, tiklīdz tirgotājs būs līgumu izpildījis pilnībā.”; |
| --- | --- |

6)

direktīvas 7. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja patērētājs vēlas, lai pakalpojumi tiktu sniegti vai lai ūdens, gāzes un elektrības piegāde, ja vien tie nav laisti pārdošanā ierobežotā tilpumā vai noteiktā daudzumā, vai centralizēta siltumapgāde tiek sākta 9. panta 2. punktā paredzētā atteikuma termiņa laikā, un līgumā paredzēts, ka patērētāja pienākums ir maksāt, tirgotājs prasa patērētājam iesniegt šādu skaidru pieprasījumu uz pastāvīga informācijas nesēja un pieprasa patērētājam apliecināt, ka patērētājs zaudēs atteikuma tiesības, tiklīdz tirgotājs būs līgumu izpildījis pilnībā.”;

| 7) | direktīvas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Ja līgumu noslēdz, izmantojot distances saziņas līdzekli, kurā ir ierobežota telpa un laiks informācijas parādīšanai, tirgotājs pirms šāda līguma noslēgšanas konkrētajā līdzeklī vai ar tā starpniecību sniedz vismaz informāciju par preču vai pakalpojumu galvenajām īpašībām, tirgotāja identitāti, kopējo cenu, atteikuma tiesībām, līguma termiņu un, ja tas ir līgums uz nenoteiktu laiku, līguma izbeigšanas nosacījumiem, kā minēts attiecīgi 6. panta 1. punkta a), b), e), h) un o) apakšpunktā, izņemot I pielikuma B daļā doto atteikuma veidlapas paraugu, kas minēts h) apakšpunktā. Pārējo 6. panta 1. punktā minēto informāciju, tostarp atteikuma veidlapas paraugu, tirgotājs patērētājam sniedz atbilstīgā veidā saskaņā ar šā panta 1. punktu.”; |
| --- | --- | --- |

7)

direktīvas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja līgumu noslēdz, izmantojot distances saziņas līdzekli, kurā ir ierobežota telpa un laiks informācijas parādīšanai, tirgotājs pirms šāda līguma noslēgšanas konkrētajā līdzeklī vai ar tā starpniecību sniedz vismaz informāciju par preču vai pakalpojumu galvenajām īpašībām, tirgotāja identitāti, kopējo cenu, atteikuma tiesībām, līguma termiņu un, ja tas ir līgums uz nenoteiktu laiku, līguma izbeigšanas nosacījumiem, kā minēts attiecīgi 6. panta 1. punkta a), b), e), h) un o) apakšpunktā, izņemot I pielikuma B daļā doto atteikuma veidlapas paraugu, kas minēts h) apakšpunktā. Pārējo 6. panta 1. punktā minēto informāciju, tostarp atteikuma veidlapas paraugu, tirgotājs patērētājam sniedz atbilstīgā veidā saskaņā ar šā panta 1. punktu.”;

| b) | panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

  “8.   Ja patērētājs vēlas, lai pakalpojumi tiktu sniegti vai lai ūdens, gāzes un elektrības piegāde, ja vien tie nav laisti pārdošanā ierobežotā tilpumā vai noteiktā daudzumā, vai centralizēta siltumapgāde tiek sākta 9. panta 2. punktā paredzētā atteikuma termiņa laikā, un līgumā paredzēts, ka patērētāja pienākums ir maksāt, tirgotājs prasa patērētājam iesniegt skaidru pieprasījumu un pieprasa patērētājam apliecināt, ka patērētājs zaudēs atteikuma tiesības, tiklīdz tirgotājs būs līgumu izpildījis pilnībā.”; |
| --- | --- |

b)

panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Ja patērētājs vēlas, lai pakalpojumi tiktu sniegti vai lai ūdens, gāzes un elektrības piegāde, ja vien tie nav laisti pārdošanā ierobežotā tilpumā vai noteiktā daudzumā, vai centralizēta siltumapgāde tiek sākta 9. panta 2. punktā paredzētā atteikuma termiņa laikā, un līgumā paredzēts, ka patērētāja pienākums ir maksāt, tirgotājs prasa patērētājam iesniegt skaidru pieprasījumu un pieprasa patērētājam apliecināt, ka patērētājs zaudēs atteikuma tiesības, tiklīdz tirgotājs būs līgumu izpildījis pilnībā.”;

| 8) | direktīvas 9. pantu groza šādi:






  a) | pantā iekļauj šādu punktu:

  “1.a   Lai aizsargātu patērētāju likumīgās intereses pret agresīvu vai maldinošu tirgvedības vai pārdošanas praksi, dalībvalstis var pieņemt noteikumus, saskaņā ar kuriem 1. punktā minēto 14 dienu atteikuma tiesību periodu pagarina līdz 30 dienām līgumiem, kas noslēgti saistībā ar nelūgtiem tirgotāja apmeklējumiem patērētāja mājvietā vai tirgotāja organizētām ekskursijām ar mērķi reklamēt vai pārdot produktus patērētājiem. Minētajiem noteikumi ir samērīgi, nediskriminējoši un pamatoti ar patērētāju tiesību aizsardzības apsvērumiem.”; |
| --- | --- | --- |

8)

direktīvas 9. pantu groza šādi:

a)

pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   Lai aizsargātu patērētāju likumīgās intereses pret agresīvu vai maldinošu tirgvedības vai pārdošanas praksi, dalībvalstis var pieņemt noteikumus, saskaņā ar kuriem 1. punktā minēto 14 dienu atteikuma tiesību periodu pagarina līdz 30 dienām līgumiem, kas noslēgti saistībā ar nelūgtiem tirgotāja apmeklējumiem patērētāja mājvietā vai tirgotāja organizētām ekskursijām ar mērķi reklamēt vai pārdot produktus patērētājiem. Minētajiem noteikumi ir samērīgi, nediskriminējoši un pamatoti ar patērētāju tiesību aizsardzības apsvērumiem.”;

| b) | panta 2. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  “2.   Neskarot 10. pantu, šā panta 1. punktā minētais atteikuma tiesību periods beidzas pēc 14 dienām vai gadījumos, kad dalībvalstis ir pieņēmušas noteikumus saskaņā ar šā panta 1.a punktu – pēc 30 dienām:”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“2.   Neskarot 10. pantu, šā panta 1. punktā minētais atteikuma tiesību periods beidzas pēc 14 dienām vai gadījumos, kad dalībvalstis ir pieņēmušas noteikumus saskaņā ar šā panta 1.a punktu – pēc 30 dienām:”;

| 9) | direktīvas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja 12 mēnešu laikā no 9. panta 2. punktā minētās dienas tirgotājs patērētājam ir sniedzis šā panta 1. punktā minēto informāciju, atteikuma tiesību periods beidzas pēc 14 dienām vai gadījumos, kad dalībvalstis ir pieņēmušas noteikumus saskaņā ar 9. panta 1.a punktu, sākot no dienas, kad patērētājs ir saņēmis minēto informāciju – pēc 30 dienām.”; |
| --- | --- |

9)

direktīvas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja 12 mēnešu laikā no 9. panta 2. punktā minētās dienas tirgotājs patērētājam ir sniedzis šā panta 1. punktā minēto informāciju, atteikuma tiesību periods beidzas pēc 14 dienām vai gadījumos, kad dalībvalstis ir pieņēmušas noteikumus saskaņā ar 9. panta 1.a punktu, sākot no dienas, kad patērētājs ir saņēmis minēto informāciju – pēc 30 dienām.”;

| 10) | direktīvas 13. pantam pievieno šādus punktus:

  “4.   Attiecībā uz patērētāja personas datiem tirgotājs izpilda pienākumus, kas ir piemērojami saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679.


  5.   Tirgotājs atturas izmantot jebkādu saturu, izņemot personas datus, ko patērētājs ir sniedzis vai radījis, izmantojot tirgotāja piegādāto digitālo saturu vai digitālo pakalpojumu, izņemot gadījumus, ja šāds saturs:






  a) | nav derīgs izmantošanai ārpus tirgotāja piegādātā digitālā satura vai digitālā pakalpojuma konteksta; |
| --- | --- | --- |

10)

direktīvas 13. pantam pievieno šādus punktus:

“4.   Attiecībā uz patērētāja personas datiem tirgotājs izpilda pienākumus, kas ir piemērojami saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679.

5.   Tirgotājs atturas izmantot jebkādu saturu, izņemot personas datus, ko patērētājs ir sniedzis vai radījis, izmantojot tirgotāja piegādāto digitālo saturu vai digitālo pakalpojumu, izņemot gadījumus, ja šāds saturs:

a)

nav derīgs izmantošanai ārpus tirgotāja piegādātā digitālā satura vai digitālā pakalpojuma konteksta;

| b) | attiecas tikai uz patērētāja darbību, izmantojot tirgotāja piegādāto digitālo saturu vai digitālo pakalpojumu; |
| --- | --- |

b)

attiecas tikai uz patērētāja darbību, izmantojot tirgotāja piegādāto digitālo saturu vai digitālo pakalpojumu;

| c) | no tirgotāja puses ir apvienots ar citiem datiem un nav atdalāms vai ir atdalāms tikai ar nesamērīgām pūlēm; vai |
| --- | --- |

c)

no tirgotāja puses ir apvienots ar citiem datiem un nav atdalāms vai ir atdalāms tikai ar nesamērīgām pūlēm; vai

| d) | ir tāds, ko patērētājs radījis kopīgi ar citiem, un citi patērētāji var turpināt izmantot šo saturu. |
| --- | --- |

d)

ir tāds, ko patērētājs radījis kopīgi ar citiem, un citi patērētāji var turpināt izmantot šo saturu.

6.   Izņemot gadījumus, kas minēti 5. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, tirgotājs pēc patērētāja pieprasījuma dara pieejamu patērētājam jebkādu saturu, izņemot personas datus, ko patērētājs ir sniedzis vai radījis, izmantojot tirgotāja piegādāto digitālo saturu vai digitālo pakalpojumu.

7.   Patērētājs ir tiesīgs izgūt digitālo saturu bez maksas, bez tirgotāja radītiem šķēršļiem, samērīgā termiņā un plaši izmantotā un mašīnlasāmā formātā.

8.   Atteikuma no līguma gadījumā, neskarot 6. punktu, tirgotājs var novērst to, ka patērētājs jebkādi turpina izmanot digitālo saturu vai digitālo pakalpojumu, jo īpaši liedzot patērētājam turpmāku piekļuvi digitālajam saturam vai digitālajam pakalpojumam vai atspējojot patērētāja lietotāja kontu.”;

| 11) | direktīvas 14. pantu groza šādi:






  a) | pantā iekļauj šādu punktu:

  “2.a   Atteikuma no līguma gadījumā patērētājs atturas no digitālā satura vai digitālā pakalpojuma izmantošanas un atturas darīt to pieejamu trešām personām.”; |
| --- | --- | --- |

11)

direktīvas 14. pantu groza šādi:

a)

pantā iekļauj šādu punktu:

“2.a   Atteikuma no līguma gadījumā patērētājs atturas no digitālā satura vai digitālā pakalpojuma izmantošanas un atturas darīt to pieejamu trešām personām.”;

| b) | panta 4. punkta b) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:






  “i) | patērētājs nav iepriekš devis skaidru piekrišanu sākt izpildi pirms 9. pantā minētā 14 dienu vai 30 dienu perioda beigām;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 4. punkta b) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:

“i)

patērētājs nav iepriekš devis skaidru piekrišanu sākt izpildi pirms 9. pantā minētā 14 dienu vai 30 dienu perioda beigām;”;

| 12) | direktīvas 16. pantu groza šādi:






  a) | pirmo daļu groza šādi:






  i) | daļas a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | pakalpojumu līgumiem pēc tam, kad pakalpojums ir sniegts pilnībā, bet, ja līgumā paredzēts patērētāja pienākums maksāt, vienīgi tad, ja izpilde ir sākusies ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu un apliecinājumu, ka viņš zaudēs savas atteikuma tiesības, tiklīdz tirgotājs būs līgumu izpildījis pilnībā;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

12)

direktīvas 16. pantu groza šādi:

a)

pirmo daļu groza šādi:

i)

daļas a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

pakalpojumu līgumiem pēc tam, kad pakalpojums ir sniegts pilnībā, bet, ja līgumā paredzēts patērētāja pienākums maksāt, vienīgi tad, ja izpilde ir sākusies ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu un apliecinājumu, ka viņš zaudēs savas atteikuma tiesības, tiklīdz tirgotājs būs līgumu izpildījis pilnībā;”;

| ii) | daļas m) punktu aizstāj ar šādu:






  “m) | tāda digitālā satura piegādes līgumiem, kas netiek piegādāts materiālā datu nesējā, ja izpilde ir sākusies un ja līgumā paredzēts patērētāja pienākums maksāt, ja:






  i) | patērētājs iepriekš skaidri devis piekrišanu sākt izpildi atteikuma tiesību perioda laikā; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

daļas m) punktu aizstāj ar šādu:

“m)

tāda digitālā satura piegādes līgumiem, kas netiek piegādāts materiālā datu nesējā, ja izpilde ir sākusies un ja līgumā paredzēts patērētāja pienākums maksāt, ja:

i)

patērētājs iepriekš skaidri devis piekrišanu sākt izpildi atteikuma tiesību perioda laikā;

| ii) | patērētājs ir apliecinājis, ka viņš tādējādi zaudē savas atteikuma tiesības; un |
| --- | --- |

ii)

patērētājs ir apliecinājis, ka viņš tādējādi zaudē savas atteikuma tiesības; un

| iii) | tirgotājs ir sniedzis apstiprinājumu saskaņā ar 7. panta 2. punktu vai 8. panta 7. punktu.”; |
| --- | --- |

iii)

tirgotājs ir sniedzis apstiprinājumu saskaņā ar 7. panta 2. punktu vai 8. panta 7. punktu.”;

| b) | pievieno šādas daļas:

  “Lai aizsargātu patērētāju likumīgās intereses pret agresīvu vai maldinošu tirgvedības vai pārdošanas praksi, dalībvalstis var atkāpties no pirmās daļas a), b), c) un e) punktā noteiktajiem izņēmumiem attiecībā uz atteikuma tiesībām līgumos, kas noslēgti saistībā ar nelūgtiem tirgotāja apmeklējumiem patērētāja mājvietā vai tirgotāja organizētām ekskursijām ar mērķi reklamēt vai pārdot produktus patērētājiem. Minētie noteikumi ir samērīgi, nediskriminējoši un pamatoti ar patērētāju tiesību aizsardzības apsvērumiem.
  Dalībvalstis var noteikt, ka tādu pakalpojumu līgumu gadījumā, kuri paredz patērētāja pienākumu maksāt, ja patērētājs ir īpaši prasījis tirgotāja ierašanos, lai veiktu remontdarbus, patērētājs zaudē atteikuma tiesības pēc tam, kad pakalpojums ir sniegts pilnībā, ar noteikumu, ka izpilde ir sākusies ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādas daļas:

“Lai aizsargātu patērētāju likumīgās intereses pret agresīvu vai maldinošu tirgvedības vai pārdošanas praksi, dalībvalstis var atkāpties no pirmās daļas a), b), c) un e) punktā noteiktajiem izņēmumiem attiecībā uz atteikuma tiesībām līgumos, kas noslēgti saistībā ar nelūgtiem tirgotāja apmeklējumiem patērētāja mājvietā vai tirgotāja organizētām ekskursijām ar mērķi reklamēt vai pārdot produktus patērētājiem. Minētie noteikumi ir samērīgi, nediskriminējoši un pamatoti ar patērētāju tiesību aizsardzības apsvērumiem.

Dalībvalstis var noteikt, ka tādu pakalpojumu līgumu gadījumā, kuri paredz patērētāja pienākumu maksāt, ja patērētājs ir īpaši prasījis tirgotāja ierašanos, lai veiktu remontdarbus, patērētājs zaudē atteikuma tiesības pēc tam, kad pakalpojums ir sniegts pilnībā, ar noteikumu, ka izpilde ir sākusies ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu.”;

| 13) | direktīvas 24. pantu aizstāj ar šādu:

  “24. pants

  Sankcijas

  1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.


  2.   Dalībvalstis nodrošina, ka, piemērojot sankcijas, attiecīgajos gadījumos ņem vērā šādus neizsmeļošus un indikatīvus kritērijus:






  a) | pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums; |
| --- | --- | --- |

13)

direktīvas 24. pantu aizstāj ar šādu:

“24. pants

Sankcijas

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka, piemērojot sankcijas, attiecīgajos gadījumos ņem vērā šādus neizsmeļošus un indikatīvus kritērijus:

a)

pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums;

| b) | jebkura rīcība, kuru tirgotājs veicis, lai mazinātu vai novērstu kaitējumu, kas nodarīts patērētājiem; |
| --- | --- |

b)

jebkura rīcība, kuru tirgotājs veicis, lai mazinātu vai novērstu kaitējumu, kas nodarīts patērētājiem;

| c) | tirgotāja visi iepriekšējie pārkāpumi; |
| --- | --- |

c)

tirgotāja visi iepriekšējie pārkāpumi;

| d) | tirgotāja pārkāpuma rezultātā gūtais finansiālais labums vai novērstie zaudējumi, ja ir pieejami attiecīgie dati; |
| --- | --- |

d)

tirgotāja pārkāpuma rezultātā gūtais finansiālais labums vai novērstie zaudējumi, ja ir pieejami attiecīgie dati;

| e) | sankcijas, kas tirgotājam piemērotas par to pašu pārkāpumu citās dalībvalstīs pārrobežu gadījumos, ja informācija par šādām sankcijām ir pieejama, izmantojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394 (*8) izveidoto mehānismu; |
| --- | --- |

e)

sankcijas, kas tirgotājam piemērotas par to pašu pārkāpumu citās dalībvalstīs pārrobežu gadījumos, ja informācija par šādām sankcijām ir pieejama, izmantojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2394 (*8) izveidoto mehānismu;

| f) | jebkuri citi vainu pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, kas piemērojami lietas apstākļiem. |
| --- | --- |

f)

jebkuri citi vainu pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, kas piemērojami lietas apstākļiem.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad jāpiemēro sankcijas saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2394 21. pantu, tas ietver iespēju vai nu piemērot naudas sodus, izmantojot administratīvas procedūras, vai arī uzsākt tiesvedību naudas soda piemērošanai, vai abas iespējas; šādu naudas sodu maksimālais apmērs ir vismaz 4 % no tirgotāja gada apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs.

4.   Gadījumos, kad jāpiemēro naudas sods saskaņā ar 3. punktu, bet informācija par tirgotāja gada apgrozījumu nav pieejama, dalībvalstis ievieš iespēju piemērot naudas sodu, kura maksimālā summa ir vismaz 2 miljoni EUR.

5.   Dalībvalstis līdz 2021. gada 28. novembrim 1. punktā minētos noteikumus un pasākumus dara zināmus Komisijai un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

(*8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2394 (2017. gada 12. decembris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 345, 27.12.2017., 1. lpp.).”;"

*8

| 14) | direktīvas 29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Ja dalībvalsts izmanto kādu no regulatīvajām iespējām, kas minētas 3. panta 4. punktā, 6. panta 7. punktā, 6. panta 8. punktā, 7. panta 4. punktā, 8. panta 6. punktā, 9. panta 1.a punktā, 9. panta 3. punktā un 16. panta otrajā un trešajā daļā, tā līdz 2021. gada 28. novembrim informē Komisiju par to, kā arī par visām turpmākām pārmaiņām.”; |
| --- | --- |

14)

direktīvas 29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja dalībvalsts izmanto kādu no regulatīvajām iespējām, kas minētas 3. panta 4. punktā, 6. panta 7. punktā, 6. panta 8. punktā, 7. panta 4. punktā, 8. panta 6. punktā, 9. panta 1.a punktā, 9. panta 3. punktā un 16. panta otrajā un trešajā daļā, tā līdz 2021. gada 28. novembrim informē Komisiju par to, kā arī par visām turpmākām pārmaiņām.”;

| 15) | direktīvas I pielikumu groza šādi:






  a) | A daļu groza šādi:






  i) | sadaļas “Atteikuma tiesības” trešo daļu aizstāj ar šādu:

  “Lai izmantotu atteikuma tiesības, jums ar nepārprotamu paziņojumu (piemēram, pa pastu nosūtītu vēstuli vai e-pastu) mūs [2] ir jāinformē par lēmumu atteikties no šā līguma. Jūs varat izmantot pievienoto atteikuma veidlapas paraugu, bet tas nav obligāti. [3]”; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

direktīvas I pielikumu groza šādi:

a)

A daļu groza šādi:

i)

sadaļas “Atteikuma tiesības” trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Lai izmantotu atteikuma tiesības, jums ar nepārprotamu paziņojumu (piemēram, pa pastu nosūtītu vēstuli vai e-pastu) mūs [2] ir jāinformē par lēmumu atteikties no šā līguma. Jūs varat izmantot pievienoto atteikuma veidlapas paraugu, bet tas nav obligāti. [3]”;

| ii) | sadaļas “Aizpildīšanas norādījumi” 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “[2.] Ievietojiet savu nosaukumu, fizisko adresi, tālruņa numuru un e-pasta adresi.”; |
| --- | --- |

ii)

sadaļas “Aizpildīšanas norādījumi” 2. punktu aizstāj ar šādu:

“[2.] Ievietojiet savu nosaukumu, fizisko adresi, tālruņa numuru un e-pasta adresi.”;

| b) | B daļas pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

  “Adresāts: [šeit tirgotājam jāievieto tirgotāja nosaukums, fiziskā adrese un e-pasta adrese]:”. |
| --- | --- |

b)

B daļas pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

“Adresāts: [šeit tirgotājam jāievieto tirgotāja nosaukums, fiziskā adrese un e-pasta adrese]:”.

5. pants

Informācija par patērētāju tiesībām

Komisija nodrošina, ka iedzīvotāji, kuri meklē informāciju par savām patērētāju tiesībām vai par strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā, gūst labumu no iespējas izmantot vienoto digitālo vārteju, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1724 (18), kura dod viņiem iespēju:

18

| a) | piekļūt atjauninātai informācijai par savām Savienības patērētāju tiesībām skaidrā, saprotamā un viegli pieejamā veidā; un |
| --- | --- |

a)

piekļūt atjauninātai informācijai par savām Savienības patērētāju tiesībām skaidrā, saprotamā un viegli pieejamā veidā; un

| b) | iesniegt sūdzību, gan, izmantojot strīdu izšķiršanas tiešsaistē platformu, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 524/2013, gan arī kompetentajam Eiropas Patērētāju centra tīkla centram, atkarībā no iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

b)

iesniegt sūdzību, gan, izmantojot strīdu izšķiršanas tiešsaistē platformu, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 524/2013, gan arī kompetentajam Eiropas Patērētāju centra tīkla centram, atkarībā no iesaistītajām pusēm.

6. pants

Komisijas ziņojuma sniegšana un pārskatīšana

Līdz 2024. gada 28. maijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu. Minētajā ziņojumā jo īpaši ietver to šīs direktīvas noteikumu novērtējumu, kas attiecas uz:

| a) | pasākumiem, kuri tiek organizēti citās vietās, kas neatrodas tirgotāja uzņēmuma telpās; un |
| --- | --- |

a)

pasākumiem, kuri tiek organizēti citās vietās, kas neatrodas tirgotāja uzņēmuma telpās; un

| b) | gadījumiem, kad preces tiek tirgotas kā identiskas, bet tām ir ievērojami atšķirīgs sastāvs vai īpašības, tostarp saistībā ar to, vai uz šiem gadījumiem būtu attiecināmas stingrākas prasības, tostarp aizliegums, kurš minēts Direktīvas 2005/29/EK I pielikumā, un vai ir vajadzīgi sīkāk izstrādāti noteikumi attiecībā uz informāciju par preču diferenciāciju. |
| --- | --- |

b)

gadījumiem, kad preces tiek tirgotas kā identiskas, bet tām ir ievērojami atšķirīgs sastāvs vai īpašības, tostarp saistībā ar to, vai uz šiem gadījumiem būtu attiecināmas stingrākas prasības, tostarp aizliegums, kurš minēts Direktīvas 2005/29/EK I pielikumā, un vai ir vajadzīgi sīkāk izstrādāti noteikumi attiecībā uz informāciju par preču diferenciāciju.

Minētajam ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu.

7. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis līdz 2021. gada 28. novembrim pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās par to tūlīt informē Komisiju.

Tās piemēro minētos noteikumus, sākot no 2022. gada 28. maija.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

9. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2019. gada 27. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā

Priekšsēdētāja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  OV C 440, 6.12.2018., 66. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 8. novembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/22/EK (2009. gada 23. aprīlis) par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (OV L 110, 1.5.2009., 30. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/6/EK (1998. gada 16. februāris) par patērētāju aizsardzību, norādot patērētājiem piedāvāto produktu cenas (OV L 80, 18.3.1998., 27. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/83/ES (2011. gada 25. oktobris) par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2394 (2017. gada 12. decembris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 345, 27.12.2017., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Direktīva 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (OV L 95, 21.4.1993., 29. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 (2019. gada 20. jūnijs) par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos (OV L 186, 11.7.2019., 57. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/943 (2016. gada 8. jūnijs) par zinātības un darījumdarbības neizpaužamas informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību pret nelikumīgu iegūšanu, izmantošanu un izpaušanu (OV L 157, 15.6.2016., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 524/2013 (2013. gada 21. maijs) par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK (Regula par patērētāju SIT) (OV L 165, 18.6.2013., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1148 (2016. gada 6. jūlijs) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/302 (2018. gada 28. februāris), ar ko novērš nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu un citus diskriminācijas veidus iekšējā tirgū klientu valstspiederības, dzīvesvietas vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas dēļ un groza Regulas (EK) Nr. 2006/2004 un (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK (OV L 60 I, 2.3.2018., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/770 (2019. gada 20. maijs) par dažiem digitālā satura un digitālo pakalpojumu piegādes līgumu aspektiem) (OV L 136, 22.5.2019., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

16

(17)  
  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1724 (2018. gada 2. oktobris), ar ko izveido vienotu digitālo vārteju, lai sniegtu piekļuvi informācijai, procedūrām un palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumiem, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (OV L 295, 21.11.2018., 1. lpp.).

18

---

| 18.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 328/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 328/29

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2019/2162

(2019. gada 27. novembris)

par segto obligāciju emisiju un segto obligāciju publisko uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2009/65/EK un 2014/59/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (3) 52. panta 4. punktā ir paredzētas ļoti vispārīgas prasības attiecībā uz segto obligāciju strukturālajiem elementiem. Minētās prasības attiecas tikai uz nepieciešamību, ka segtās obligācijas emitē kredītiestāde, kuras juridiskā adrese ir dalībvalstī, un ka uz tām attiecas īpaša publiskā uzraudzība un divējāda regresa tiesību mehānisms. Valstu regulējums segto obligāciju jomā risina minētos jautājumus, regulējot tos daudz detalizētāk. Minētajā valstu regulējumā ir ietverti arī citi strukturālie noteikumi, jo īpaši noteikumi par seguma portfeļa sastāvu, aktīvu atbilstības kritērijiem, iespēju apvienot aktīvus, pārredzamības un ziņošanas pienākumiem un likviditātes riska mazināšanu. Dalībvalstu pieeja regulējumam atšķiras arī pēc būtības. Vairākās dalībvalstīs nav īpaša valsts regulējuma attiecībā uz segtajām obligācijām. Līdz ar to svarīgākie strukturālie elementi, kuri ir jāievēro attiecībā uz Savienībā emitētām segtajām obligācijām, vēl nav noteikti Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (3) 52. panta 4. punktā ir paredzētas ļoti vispārīgas prasības attiecībā uz segto obligāciju strukturālajiem elementiem. Minētās prasības attiecas tikai uz nepieciešamību, ka segtās obligācijas emitē kredītiestāde, kuras juridiskā adrese ir dalībvalstī, un ka uz tām attiecas īpaša publiskā uzraudzība un divējāda regresa tiesību mehānisms. Valstu regulējums segto obligāciju jomā risina minētos jautājumus, regulējot tos daudz detalizētāk. Minētajā valstu regulējumā ir ietverti arī citi strukturālie noteikumi, jo īpaši noteikumi par seguma portfeļa sastāvu, aktīvu atbilstības kritērijiem, iespēju apvienot aktīvus, pārredzamības un ziņošanas pienākumiem un likviditātes riska mazināšanu. Dalībvalstu pieeja regulējumam atšķiras arī pēc būtības. Vairākās dalībvalstīs nav īpaša valsts regulējuma attiecībā uz segtajām obligācijām. Līdz ar to svarīgākie strukturālie elementi, kuri ir jāievēro attiecībā uz Savienībā emitētām segtajām obligācijām, vēl nav noteikti Savienības tiesību aktos.

| (2) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (4) 129. pantu noteikti nosacījumi papildus Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā norādītajiem nosacījumiem, lai iegūtu preferenciālu režīmu attiecībā uz kapitāla prasībām, kas ļauj kredītiestādēm, kuras veic ieguldījumus segtajās obligācijās, turēt mazāk kapitāla nekā gadījumos, kad tiek veikti ieguldījumi citos aktīvos. Lai gan minētās papildu prasības paaugstina saskaņošanas līmeni Savienībā attiecībā uz segtajām obligācijām, tās kalpo īpašajam mērķim noteikt nosacījumus, kuri jāizpilda, lai segto obligāciju ieguldītāji varētu saņemt šādu preferenciālu režīmu, un nav piemērojamas ārpus Regulas (ES) Nr. 575/2013 regulējuma. |
| --- | --- |

(2)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (4) 129. pantu noteikti nosacījumi papildus Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā norādītajiem nosacījumiem, lai iegūtu preferenciālu režīmu attiecībā uz kapitāla prasībām, kas ļauj kredītiestādēm, kuras veic ieguldījumus segtajās obligācijās, turēt mazāk kapitāla nekā gadījumos, kad tiek veikti ieguldījumi citos aktīvos. Lai gan minētās papildu prasības paaugstina saskaņošanas līmeni Savienībā attiecībā uz segtajām obligācijām, tās kalpo īpašajam mērķim noteikt nosacījumus, kuri jāizpilda, lai segto obligāciju ieguldītāji varētu saņemt šādu preferenciālu režīmu, un nav piemērojamas ārpus Regulas (ES) Nr. 575/2013 regulējuma.

| (3) | Citi Savienības tiesību akti, piemēram, Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/61 (5) un (ES) 2015/35 (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (7) arī atsaucas uz Direktīvā 2009/65/EK noteikto definīciju, lai identificētu segtās obligācijas, kurām piemēro preferenciālo režīmu, ko atbilstīgi minētajiem tiesību aktiem piešķir segto obligāciju ieguldītājiem. Tomēr formulējumi minētajos tiesību aktos atšķiras atkarībā no to mērķa un priekšmeta, un tādēļ termins “segtās obligācijas” netiek lietots konsekventi. |
| --- | --- |

(3)

Citi Savienības tiesību akti, piemēram, Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/61 (5) un (ES) 2015/35 (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (7) arī atsaucas uz Direktīvā 2009/65/EK noteikto definīciju, lai identificētu segtās obligācijas, kurām piemēro preferenciālo režīmu, ko atbilstīgi minētajiem tiesību aktiem piešķir segto obligāciju ieguldītājiem. Tomēr formulējumi minētajos tiesību aktos atšķiras atkarībā no to mērķa un priekšmeta, un tādēļ termins “segtās obligācijas” netiek lietots konsekventi.

| (4) | Kopumā var uzskatīt, ka segtajām obligācijām piemērotā pieeja ir saskaņota attiecībā uz nosacījumiem par ieguldījumiem segtajās obligācijās. Tomēr visā Savienībā trūkst saskaņotības attiecībā uz nosacījumiem par segto obligāciju emisiju, un tam ir zināmas sekas. Pirmkārt, preferenciālo režīmu piemēro vienādi instrumentiem, kas atšķiras pēc būtības, kā arī riska pakāpes un ieguldītāju aizsardzības. Otrkārt, atšķirības valstu regulējumā vai šāda regulējuma neesamība un tas, ka nav vispārpieņemtas termina “segtās obligācijas” definīcijas, varētu radīt šķēršļus patiesi integrēta vienota segto obligāciju tirgus izveidei. Treškārt, atšķirības valstu noteikumos paredzētajos aizsardzības pasākumos varētu radīt finanšu stabilitātes riskus, jo segtās obligācijas ar atšķirīgiem ieguldītāju aizsardzības līmeņiem ar šādu apzīmējumu var iegādāties visā Savienībā un tām piemēro preferenciālu režīmu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 575/2013 un citiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(4)

Kopumā var uzskatīt, ka segtajām obligācijām piemērotā pieeja ir saskaņota attiecībā uz nosacījumiem par ieguldījumiem segtajās obligācijās. Tomēr visā Savienībā trūkst saskaņotības attiecībā uz nosacījumiem par segto obligāciju emisiju, un tam ir zināmas sekas. Pirmkārt, preferenciālo režīmu piemēro vienādi instrumentiem, kas atšķiras pēc būtības, kā arī riska pakāpes un ieguldītāju aizsardzības. Otrkārt, atšķirības valstu regulējumā vai šāda regulējuma neesamība un tas, ka nav vispārpieņemtas termina “segtās obligācijas” definīcijas, varētu radīt šķēršļus patiesi integrēta vienota segto obligāciju tirgus izveidei. Treškārt, atšķirības valstu noteikumos paredzētajos aizsardzības pasākumos varētu radīt finanšu stabilitātes riskus, jo segtās obligācijas ar atšķirīgiem ieguldītāju aizsardzības līmeņiem ar šādu apzīmējumu var iegādāties visā Savienībā un tām piemēro preferenciālu režīmu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 575/2013 un citiem Savienības tiesību aktiem.

| (5) | Tādēļ atsevišķu aspektu saskaņošanai valstu regulējumā, balstoties uz konkrētu paraugpraksi, būtu jānodrošina netraucēta un nepārtraukta labi funkcionējoša segto obligāciju tirgu attīstība Savienībā un jāierobežo iespējamais risks un apdraudējums finanšu stabilitātei. Šādai uz principiem balstītai saskaņošanai būtu jārada kopīgs pamats visu segto obligāciju emisijai Savienībā. Saskaņošanai ir vajadzīgs, lai visas dalībvalstis ieviestu segto obligāciju regulējumu, kam būtu arī jāsekmē segto obligāciju tirgu izveide dalībvalstīs, kurās tāda nav. Šāds tirgus nodrošinātu stabilu finansējuma avotu kredītiestādēm, kas līdz ar to būtu labākā situācijā, lai patērētājiem un uzņēmumiem izsniegtu pieejamus hipotekāros kredītus un ieguldītājiem darītu pieejamus alternatīvus drošus ieguldījumus. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ atsevišķu aspektu saskaņošanai valstu regulējumā, balstoties uz konkrētu paraugpraksi, būtu jānodrošina netraucēta un nepārtraukta labi funkcionējoša segto obligāciju tirgu attīstība Savienībā un jāierobežo iespējamais risks un apdraudējums finanšu stabilitātei. Šādai uz principiem balstītai saskaņošanai būtu jārada kopīgs pamats visu segto obligāciju emisijai Savienībā. Saskaņošanai ir vajadzīgs, lai visas dalībvalstis ieviestu segto obligāciju regulējumu, kam būtu arī jāsekmē segto obligāciju tirgu izveide dalībvalstīs, kurās tāda nav. Šāds tirgus nodrošinātu stabilu finansējuma avotu kredītiestādēm, kas līdz ar to būtu labākā situācijā, lai patērētājiem un uzņēmumiem izsniegtu pieejamus hipotekāros kredītus un ieguldītājiem darītu pieejamus alternatīvus drošus ieguldījumus.

| (6) | Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (“ESRK”) savā 2012. gada 20. decembra ieteikumā par finansējumu kredītiestādēm (8) aicināja valstu kompetentās iestādes un Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (“EBI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (9), apzināt paraugpraksi attiecībā uz segtajām obligācijām un veicināt valstu regulējuma saskaņošanu. Tā arī ieteica EBI koordinēt valstu kompetento iestāžu veiktos pasākumus, jo īpaši attiecībā uz seguma portfeļu kvalitāti un nošķiršanu, segto obligāciju neaizskaramību bankrota gadījumā, aktīvu un saistību risku, kas ietekmē seguma portfeļus, un informācijas atklāšanu par seguma portfeļu sastāvu. Ieteikumā EBI arī aicināta divus gadus uzraudzīt segto obligāciju tirgus darbību, atsaucoties uz EBI apzināto paraugpraksi, lai novērtētu nepieciešamību pēc leģislatīviem pasākumiem un attiecīgi ziņotu ESRK un Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (“ESRK”) savā 2012. gada 20. decembra ieteikumā par finansējumu kredītiestādēm (8) aicināja valstu kompetentās iestādes un Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (“EBI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (9), apzināt paraugpraksi attiecībā uz segtajām obligācijām un veicināt valstu regulējuma saskaņošanu. Tā arī ieteica EBI koordinēt valstu kompetento iestāžu veiktos pasākumus, jo īpaši attiecībā uz seguma portfeļu kvalitāti un nošķiršanu, segto obligāciju neaizskaramību bankrota gadījumā, aktīvu un saistību risku, kas ietekmē seguma portfeļus, un informācijas atklāšanu par seguma portfeļu sastāvu. Ieteikumā EBI arī aicināta divus gadus uzraudzīt segto obligāciju tirgus darbību, atsaucoties uz EBI apzināto paraugpraksi, lai novērtētu nepieciešamību pēc leģislatīviem pasākumiem un attiecīgi ziņotu ESRK un Komisijai.

| (7) | Komisija 2013. gada decembrī pieprasīja EBI sniegt konsultācijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 503. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2013. gada decembrī pieprasīja EBI sniegt konsultācijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 503. panta 1. punktu.

| (8) | Ziņojumā, kas pievienots tās 2014. gada 1. jūlija atzinumam, atbildot gan uz ESRK 2012. gada 20. decembra ieteikumu, gan uz Komisijas 2013. gada decembra pieprasījumu sniegt konsultācijas, EBI ieteica panākt lielāku konverģenci valstu segto obligāciju tiesiskajās, regulatīvajās un uzraudzības sistēmās, lai turpmāk atbalstītu segto obligāciju vienotu preferenciālu riska svēruma režīmu Savienībā. |
| --- | --- |

(8)

Ziņojumā, kas pievienots tās 2014. gada 1. jūlija atzinumam, atbildot gan uz ESRK 2012. gada 20. decembra ieteikumu, gan uz Komisijas 2013. gada decembra pieprasījumu sniegt konsultācijas, EBI ieteica panākt lielāku konverģenci valstu segto obligāciju tiesiskajās, regulatīvajās un uzraudzības sistēmās, lai turpmāk atbalstītu segto obligāciju vienotu preferenciālu riska svēruma režīmu Savienībā.

| (9) | Kā to paredzēja ESRK, EBI divus gadus uzraudzīja segto obligāciju tirgus darbību, atsaucoties uz paraugpraksi, kas bija noteikta minētajā ieteikumā. Pamatojoties uz minēto uzraudzību, EBI 2016. gada 20. decembrī iesniedza ESRK, Padomei un Komisijai otro atzinumu un ziņojumu par segtajām obligācijām (10). Minētajā ziņojumā secināts, ka ir nepieciešama turpmāka saskaņošana, lai Savienība nodrošinātu lielāku konsekvenci segto obligāciju definīcijās un to regulatīvajā pieejā. Turklāt ziņojumā secināts, ka saskaņošana būtu jābalsta uz dažās dalībvalstīs pastāvošiem labi funkcionējošiem tirgiem. |
| --- | --- |

(9)

Kā to paredzēja ESRK, EBI divus gadus uzraudzīja segto obligāciju tirgus darbību, atsaucoties uz paraugpraksi, kas bija noteikta minētajā ieteikumā. Pamatojoties uz minēto uzraudzību, EBI 2016. gada 20. decembrī iesniedza ESRK, Padomei un Komisijai otro atzinumu un ziņojumu par segtajām obligācijām (10). Minētajā ziņojumā secināts, ka ir nepieciešama turpmāka saskaņošana, lai Savienība nodrošinātu lielāku konsekvenci segto obligāciju definīcijās un to regulatīvajā pieejā. Turklāt ziņojumā secināts, ka saskaņošana būtu jābalsta uz dažās dalībvalstīs pastāvošiem labi funkcionējošiem tirgiem.

| (10) | Segtās obligācijas parasti emitē kredītiestādes. Segto obligāciju būtība ir nodrošināt finansējumu aizdevumiem, un viena no kredītiestāžu pamatdarbībām ir aizdevumu piešķiršana lielā mērogā. Tādēļ, lai segtās obligācijas baudītu preferenciālu režīmu atbilstīgi Savienības tiesību aktiem, tām jābūt kredītiestāžu emitētām. |
| --- | --- |

(10)

Segtās obligācijas parasti emitē kredītiestādes. Segto obligāciju būtība ir nodrošināt finansējumu aizdevumiem, un viena no kredītiestāžu pamatdarbībām ir aizdevumu piešķiršana lielā mērogā. Tādēļ, lai segtās obligācijas baudītu preferenciālu režīmu atbilstīgi Savienības tiesību aktiem, tām jābūt kredītiestāžu emitētām.

| (11) | Tas, ka segto obligāciju emisija ir tikai kredītiestāžu ziņā, nodrošina, ka emitentam ir nepieciešamās zināšanas par to, kā pārvaldīt kredītrisku, kas saistīts ar seguma portfeli. Tādējādi tiek arī nodrošināts, ka emitentam piemēro kapitāla prasības, kas aizsargā ieguldītājus atbilstīgi divējāda regresa tiesību mehānismam, kas ieguldītājam un atvasinātā instrumenta līguma darījuma partnerim dod prasījuma tiesības gan pret segto obligāciju emitentu, gan pret seguma aktīviem. Tāpēc tas, ka segto obligāciju emisija ir tikai kredītiestāžu ziņā, nodrošina, ka segtās obligācijas aizvien ir drošs un efektīvs finansējuma instruments, tādējādi veicinot ieguldītāju aizsardzību un finanšu stabilitāti, kas ir nozīmīgi publiskās politikas mērķi vispārējās interesēs. Tas arī atbilst pieejai, kādu īsteno labi funkcionējoši valstu tirgi, kuros tikai kredītiestādēm ir ļauts emitēt segtās obligācijas. |
| --- | --- |

(11)

Tas, ka segto obligāciju emisija ir tikai kredītiestāžu ziņā, nodrošina, ka emitentam ir nepieciešamās zināšanas par to, kā pārvaldīt kredītrisku, kas saistīts ar seguma portfeli. Tādējādi tiek arī nodrošināts, ka emitentam piemēro kapitāla prasības, kas aizsargā ieguldītājus atbilstīgi divējāda regresa tiesību mehānismam, kas ieguldītājam un atvasinātā instrumenta līguma darījuma partnerim dod prasījuma tiesības gan pret segto obligāciju emitentu, gan pret seguma aktīviem. Tāpēc tas, ka segto obligāciju emisija ir tikai kredītiestāžu ziņā, nodrošina, ka segtās obligācijas aizvien ir drošs un efektīvs finansējuma instruments, tādējādi veicinot ieguldītāju aizsardzību un finanšu stabilitāti, kas ir nozīmīgi publiskās politikas mērķi vispārējās interesēs. Tas arī atbilst pieejai, kādu īsteno labi funkcionējoši valstu tirgi, kuros tikai kredītiestādēm ir ļauts emitēt segtās obligācijas.

| (12) | Tāpēc ir atbilstīgi, ka vienīgi kredītiestādēm, kā tās definētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, būtu atļauts emitēt segtās obligācijas atbilstīgi Savienības tiesību aktiem. Specializētām hipotēku kredītiestādēm ir raksturīgs tas, ka tās nepieņem vis noguldījumus, bet gan citus atmaksājamus naudas līdzekļus no iedzīvotājiem, un tādējādi tās atbilst “kredītiestādes” definīcijai, kā tā noteikta Regulā (ES) Nr. 575/2013. Neskarot papilddarbības, kas atļautas saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, specializētas hipotēku kredītiestādes ir iestādes, kas veic tikai hipotēku un publiskā sektora aizdevumus, tostarp finansē aizdevumus, kas iegādāti no citām kredītiestādēm. Šīs direktīvas galvenais mērķis ir reglamentēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem kredītiestādes var emitēt segtās obligācijas kā finansēšanas instrumentu, nosakot prasības attiecībā uz produktiem un ieviešot īpašu produktu uzraudzību, kas attiecas uz kredītiestādēm, lai nodrošinātu ieguldītāju augstu aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc ir atbilstīgi, ka vienīgi kredītiestādēm, kā tās definētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, būtu atļauts emitēt segtās obligācijas atbilstīgi Savienības tiesību aktiem. Specializētām hipotēku kredītiestādēm ir raksturīgs tas, ka tās nepieņem vis noguldījumus, bet gan citus atmaksājamus naudas līdzekļus no iedzīvotājiem, un tādējādi tās atbilst “kredītiestādes” definīcijai, kā tā noteikta Regulā (ES) Nr. 575/2013. Neskarot papilddarbības, kas atļautas saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, specializētas hipotēku kredītiestādes ir iestādes, kas veic tikai hipotēku un publiskā sektora aizdevumus, tostarp finansē aizdevumus, kas iegādāti no citām kredītiestādēm. Šīs direktīvas galvenais mērķis ir reglamentēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem kredītiestādes var emitēt segtās obligācijas kā finansēšanas instrumentu, nosakot prasības attiecībā uz produktiem un ieviešot īpašu produktu uzraudzību, kas attiecas uz kredītiestādēm, lai nodrošinātu ieguldītāju augstu aizsardzības līmeni.

| (13) | Divējāda regresa tiesību mehānisms ir būtisks jēdziens un elements daudzu valstu spēkā esošajā regulējumā attiecībā uz segtajām obligācijām. Tas veido arī svarīgu segto obligāciju iezīmi, kā minēts Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā. Tāpēc ir nepieciešams precizēt minēto jēdzienu, lai nodrošinātu, ka ieguldītājiem un atvasināto instrumentu līguma darījuma partneriem visā Savienībā ir prasījuma tiesības gan pret segto obligāciju emitentu, gan pret seguma aktīviem atbilstīgi saskaņotiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(13)

Divējāda regresa tiesību mehānisms ir būtisks jēdziens un elements daudzu valstu spēkā esošajā regulējumā attiecībā uz segtajām obligācijām. Tas veido arī svarīgu segto obligāciju iezīmi, kā minēts Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā. Tāpēc ir nepieciešams precizēt minēto jēdzienu, lai nodrošinātu, ka ieguldītājiem un atvasināto instrumentu līguma darījuma partneriem visā Savienībā ir prasījuma tiesības gan pret segto obligāciju emitentu, gan pret seguma aktīviem atbilstīgi saskaņotiem nosacījumiem.

| (14) | Arī neaizskaramībai bankrota gadījumā vajadzētu būt būtiskai segto obligāciju iezīmei, lai nodrošinātu, ka segto obligāciju ieguldītājiem tiek atmaksāts līdz ar obligācijas termiņa iestāšanos. Automātiska atmaksas paātrināšana emitenta maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā var mainīt segto obligāciju ieguldītāju prioritātes klasifikāciju. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka segto obligāciju ieguldītājiem pat maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā tiek atmaksāts saskaņā ar līgumā noteikto grafiku. Līdz ar to neaizskaramība bankrota gadījumā ir tieši saistīta ar divējāda regresa tiesību mehānismu, un tāpēc tai vajadzētu būt segto obligāciju regulējuma būtiskai iezīmei. |
| --- | --- |

(14)

Arī neaizskaramībai bankrota gadījumā vajadzētu būt būtiskai segto obligāciju iezīmei, lai nodrošinātu, ka segto obligāciju ieguldītājiem tiek atmaksāts līdz ar obligācijas termiņa iestāšanos. Automātiska atmaksas paātrināšana emitenta maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā var mainīt segto obligāciju ieguldītāju prioritātes klasifikāciju. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka segto obligāciju ieguldītājiem pat maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā tiek atmaksāts saskaņā ar līgumā noteikto grafiku. Līdz ar to neaizskaramība bankrota gadījumā ir tieši saistīta ar divējāda regresa tiesību mehānismu, un tāpēc tai vajadzētu būt segto obligāciju regulējuma būtiskai iezīmei.

| (15) | Vēl viena būtiska spēkā esošo segto obligāciju valstu regulējumu iezīme ir prasība, ka seguma aktīviem jābūt ļoti kvalitatīviem, lai nodrošinātu seguma portfeļa noturīgumu. Seguma aktīviem ir raksturīgas īpašas iezīmes saistībā ar maksājuma prasījumiem un nodrošinājuma aktīviem, kas nodrošina šādus seguma aktīvus. Tādēļ ir atbilstīgi noteikt atbilstīgu seguma aktīvu vispārējas kvalitātes iezīmes. |
| --- | --- |

(15)

Vēl viena būtiska spēkā esošo segto obligāciju valstu regulējumu iezīme ir prasība, ka seguma aktīviem jābūt ļoti kvalitatīviem, lai nodrošinātu seguma portfeļa noturīgumu. Seguma aktīviem ir raksturīgas īpašas iezīmes saistībā ar maksājuma prasījumiem un nodrošinājuma aktīviem, kas nodrošina šādus seguma aktīvus. Tādēļ ir atbilstīgi noteikt atbilstīgu seguma aktīvu vispārējas kvalitātes iezīmes.

| (16) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punktā uzskaitītajiem aktīviem vajadzētu būt atbilstīgiem seguma aktīviem segto obligāciju regulējumā. Seguma aktīviem, kas vairs neatbilst minētās regulas 129. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, aizvien vajadzētu būt atbilstīgiem seguma aktīviem saskaņā ar šīs direktīvas 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ar noteikumu, ka tie atbilst šīs direktīvas prasībām. Citi seguma aktīvi, kam ir līdzīga augsta kvalitāte, arī var būt atbilstīgi saskaņā ar šo direktīvu, ar noteikumu, ka šādi seguma aktīvi atbilst šīs direktīvas prasībām, tostarp prasībām attiecībā uz nodrošinājuma aktīviem, kas nodrošina maksājuma prasījumu. Fizisko nodrošinājuma aktīvu īpašnieki būtu jāreģistrē publiskā reģistrā, lai nodrošinātu izpildāmību. Ja publiskā reģistra nav, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt īpašumtiesību un prasību alternatīvu sertificēšanas veidu, kas ir salīdzināms ar to, ko nodrošina, publiski reģistrējot apgrūtinātā fiziskā aktīva posteni. Ja dalībvalstis izmanto šādu alternatīvu sertificēšanas veidu, tām būtu arī jāparedz procedūra, kā ieviest izmaiņas reģistrētajās īpašumtiesībās un prasījumos. Riska darījumiem ar kredītiestādēm vajadzētu būt atbilstīgiem seguma aktīviem saskaņā ar šīs direktīvas 6. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu atkarībā no tā, vai tie atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta prasībām. Riska darījumiem ar apdrošināšanas sabiedrībām arī vajadzētu būt atbilstīgiem seguma aktīviem saskaņā ar šīs direktīvas 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Aizdevumi publiskiem uzņēmumiem, kā tie definēti Komisijas Direktīvas 2006/111/EK (11) 2. panta b) punktā, vai šādu uzņēmumu garantēti aizdevumi var būt atbilstīgi seguma aktīvi, ar noteikumu, ka publiskie uzņēmumi sniedz būtiskus sabiedriskos pakalpojumus, lai uzturētu kritiski svarīgas sabiedrības darbības.
  Turklāt šādiem publiskiem uzņēmumiem būtu jāsniedz savi pakalpojumi saskaņā ar valsts iestādes piešķirtu koncesiju vai atļauju, tiem vajadzētu būt valsts iestāžu uzraudzītiem, un tiem vajadzētu būt pietiekamām ieņēmumu gūšanas pilnvarām, lai nodrošinātu savu maksātspēju. Ja dalībvalstis nolemj atļaut aktīvus valsts uzņēmumu aizdevumu vai valsts uzņēmumu garantiju veidā, tām būtu pienācīgi jāapsver šādu aktīvu atļaušanas iespējamā ietekme uz konkurenci. Neatkarīgi no to īpašniekiem kredītiestādes vai apdrošināšanas sabiedrības nebūtu jāuzskata par publiskiem uzņēmumiem. Turklāt dalībvalstīm būtu jāspēj savā valsts regulējumā paredzēt, ka konkrēti aktīvi tiek izslēgti no iespējas tos iekļaut seguma portfelī. Lai segto obligāciju ieguldītāji labāk varētu novērtēt segto obligāciju programmas risku, dalībvalstīm būtu arī jāparedz noteikumi par riska diversifikāciju attiecībā uz granularitāti un materiālo koncentrāciju, par aizdevumu vai riska darījumu skaitu seguma portfelī un par darījumu partneru skaitu. Dalībvalstīm būtu jāspēj lemt par atbilstīgu granularitātes līmeni un materiālo koncentrāciju, kāda tiek prasīta saskaņā ar to valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(16)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punktā uzskaitītajiem aktīviem vajadzētu būt atbilstīgiem seguma aktīviem segto obligāciju regulējumā. Seguma aktīviem, kas vairs neatbilst minētās regulas 129. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, aizvien vajadzētu būt atbilstīgiem seguma aktīviem saskaņā ar šīs direktīvas 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ar noteikumu, ka tie atbilst šīs direktīvas prasībām. Citi seguma aktīvi, kam ir līdzīga augsta kvalitāte, arī var būt atbilstīgi saskaņā ar šo direktīvu, ar noteikumu, ka šādi seguma aktīvi atbilst šīs direktīvas prasībām, tostarp prasībām attiecībā uz nodrošinājuma aktīviem, kas nodrošina maksājuma prasījumu. Fizisko nodrošinājuma aktīvu īpašnieki būtu jāreģistrē publiskā reģistrā, lai nodrošinātu izpildāmību. Ja publiskā reģistra nav, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt īpašumtiesību un prasību alternatīvu sertificēšanas veidu, kas ir salīdzināms ar to, ko nodrošina, publiski reģistrējot apgrūtinātā fiziskā aktīva posteni. Ja dalībvalstis izmanto šādu alternatīvu sertificēšanas veidu, tām būtu arī jāparedz procedūra, kā ieviest izmaiņas reģistrētajās īpašumtiesībās un prasījumos. Riska darījumiem ar kredītiestādēm vajadzētu būt atbilstīgiem seguma aktīviem saskaņā ar šīs direktīvas 6. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu atkarībā no tā, vai tie atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta prasībām. Riska darījumiem ar apdrošināšanas sabiedrībām arī vajadzētu būt atbilstīgiem seguma aktīviem saskaņā ar šīs direktīvas 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Aizdevumi publiskiem uzņēmumiem, kā tie definēti Komisijas Direktīvas 2006/111/EK (11) 2. panta b) punktā, vai šādu uzņēmumu garantēti aizdevumi var būt atbilstīgi seguma aktīvi, ar noteikumu, ka publiskie uzņēmumi sniedz būtiskus sabiedriskos pakalpojumus, lai uzturētu kritiski svarīgas sabiedrības darbības.

Turklāt šādiem publiskiem uzņēmumiem būtu jāsniedz savi pakalpojumi saskaņā ar valsts iestādes piešķirtu koncesiju vai atļauju, tiem vajadzētu būt valsts iestāžu uzraudzītiem, un tiem vajadzētu būt pietiekamām ieņēmumu gūšanas pilnvarām, lai nodrošinātu savu maksātspēju. Ja dalībvalstis nolemj atļaut aktīvus valsts uzņēmumu aizdevumu vai valsts uzņēmumu garantiju veidā, tām būtu pienācīgi jāapsver šādu aktīvu atļaušanas iespējamā ietekme uz konkurenci. Neatkarīgi no to īpašniekiem kredītiestādes vai apdrošināšanas sabiedrības nebūtu jāuzskata par publiskiem uzņēmumiem. Turklāt dalībvalstīm būtu jāspēj savā valsts regulējumā paredzēt, ka konkrēti aktīvi tiek izslēgti no iespējas tos iekļaut seguma portfelī. Lai segto obligāciju ieguldītāji labāk varētu novērtēt segto obligāciju programmas risku, dalībvalstīm būtu arī jāparedz noteikumi par riska diversifikāciju attiecībā uz granularitāti un materiālo koncentrāciju, par aizdevumu vai riska darījumu skaitu seguma portfelī un par darījumu partneru skaitu. Dalībvalstīm būtu jāspēj lemt par atbilstīgu granularitātes līmeni un materiālo koncentrāciju, kāda tiek prasīta saskaņā ar to valsts tiesību aktiem.

| (17) | Segtajām obligācijām ir īpašas strukturālas iezīmes, kuru mērķis ir vienmēr aizsargāt ieguldītājus. Minētās iezīmes ietver prasību par to, lai segto obligāciju ieguldītājiem būtu prasījums ne tikai pret emitentu, bet arī pret aktīviem seguma portfelī. Minētās strukturālās prasības saistībā ar produktiem atšķiras no prudenciālajām prasībām, ko piemēro kredītiestādēm, kas emitē segtās obligācijas. Pirmajām no minētajām prasībām nebūtu jākoncentrējas uz emitējošās iestādes prudenciālā veselīguma nodrošināšanu, bet to mērķim drīzāk vajadzētu būt aizsargāt ieguldītājus, nosakot konkrētas prasības attiecībā uz pašu segto obligāciju. Papildus īpašajai prasībai izmantot augstas kvalitātes seguma aktīvus ir lietderīgi arī reglamentēt vispārējās prasības attiecībā uz seguma portfeļa iezīmēm, lai vēl vairāk stiprinātu ieguldītāju aizsardzību. Minētajām prasībām būtu jāietver īpaši noteikumi, kuru mērķis ir aizsargāt seguma portfeli, piemēram, noteikumi par seguma aktīvu nošķiršanu. Nošķiršanu var panākt dažādos veidos, piemēram, bilancē, izmantojot īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību vai ar citiem līdzekļiem. Neatkarīgi no tā seguma aktīvu nošķiršanas mērķis ir nodrošināt, lai tie būtu juridiski nepieejami kreditoriem, kas nav segto obligāciju ieguldītāji. |
| --- | --- |

(17)

Segtajām obligācijām ir īpašas strukturālas iezīmes, kuru mērķis ir vienmēr aizsargāt ieguldītājus. Minētās iezīmes ietver prasību par to, lai segto obligāciju ieguldītājiem būtu prasījums ne tikai pret emitentu, bet arī pret aktīviem seguma portfelī. Minētās strukturālās prasības saistībā ar produktiem atšķiras no prudenciālajām prasībām, ko piemēro kredītiestādēm, kas emitē segtās obligācijas. Pirmajām no minētajām prasībām nebūtu jākoncentrējas uz emitējošās iestādes prudenciālā veselīguma nodrošināšanu, bet to mērķim drīzāk vajadzētu būt aizsargāt ieguldītājus, nosakot konkrētas prasības attiecībā uz pašu segto obligāciju. Papildus īpašajai prasībai izmantot augstas kvalitātes seguma aktīvus ir lietderīgi arī reglamentēt vispārējās prasības attiecībā uz seguma portfeļa iezīmēm, lai vēl vairāk stiprinātu ieguldītāju aizsardzību. Minētajām prasībām būtu jāietver īpaši noteikumi, kuru mērķis ir aizsargāt seguma portfeli, piemēram, noteikumi par seguma aktīvu nošķiršanu. Nošķiršanu var panākt dažādos veidos, piemēram, bilancē, izmantojot īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību vai ar citiem līdzekļiem. Neatkarīgi no tā seguma aktīvu nošķiršanas mērķis ir nodrošināt, lai tie būtu juridiski nepieejami kreditoriem, kas nav segto obligāciju ieguldītāji.

| (18) | Būtu jāreglamentē arī nodrošinājuma aktīvu atrašanās vieta, lai nodrošinātu ieguldītāju tiesību izpildi. Ir arī svarīgi, lai dalībvalstis paredzētu noteikumus attiecībā uz seguma portfeļa sastāvu. Turklāt šajā direktīvā būtu jānosaka seguma prasības, neskarot dalībvalstu tiesības atļaut dažādus riska mazināšanas līdzekļus, piemēram, attiecībā uz valūtas un procentu likmju riskiem. Būtu arī jānosaka seguma aprēķins un nosacījumi, saskaņā ar kuriem atvasināto instrumentu līgumus var iekļaut seguma portfelī, lai nodrošinātu, ka seguma portfeļiem piemēro kopīgus augstas kvalitātes standartus visā Savienībā. Seguma aprēķināšanā būtu jāievēro pamatsummas nominālais princips. Dalībvalstīm būtu jāspēj izmantot citu aprēķina metodi nekā nominālais princips, ar noteikumu, ka otra metode ir piesardzīgāka, proti, tās rezultātā nerodas lielāka seguma attiecība, ja seguma aktīvi ir skaitītājs un segto obligāciju saistības ir saucējs. Dalībvalstīm būtu jāspēj pieprasīt, lai segtajām obligācijām, ko emitējušas kredītiestādes, kas atrodas attiecīgajā dalībvalstī, būtu augstāks virsnodrošināšanas līmenis nekā šajā direktīvā noteiktā seguma prasība. |
| --- | --- |

(18)

Būtu jāreglamentē arī nodrošinājuma aktīvu atrašanās vieta, lai nodrošinātu ieguldītāju tiesību izpildi. Ir arī svarīgi, lai dalībvalstis paredzētu noteikumus attiecībā uz seguma portfeļa sastāvu. Turklāt šajā direktīvā būtu jānosaka seguma prasības, neskarot dalībvalstu tiesības atļaut dažādus riska mazināšanas līdzekļus, piemēram, attiecībā uz valūtas un procentu likmju riskiem. Būtu arī jānosaka seguma aprēķins un nosacījumi, saskaņā ar kuriem atvasināto instrumentu līgumus var iekļaut seguma portfelī, lai nodrošinātu, ka seguma portfeļiem piemēro kopīgus augstas kvalitātes standartus visā Savienībā. Seguma aprēķināšanā būtu jāievēro pamatsummas nominālais princips. Dalībvalstīm būtu jāspēj izmantot citu aprēķina metodi nekā nominālais princips, ar noteikumu, ka otra metode ir piesardzīgāka, proti, tās rezultātā nerodas lielāka seguma attiecība, ja seguma aktīvi ir skaitītājs un segto obligāciju saistības ir saucējs. Dalībvalstīm būtu jāspēj pieprasīt, lai segtajām obligācijām, ko emitējušas kredītiestādes, kas atrodas attiecīgajā dalībvalstī, būtu augstāks virsnodrošināšanas līmenis nekā šajā direktīvā noteiktā seguma prasība.

| (19) | Vairākās dalībvalstīs jau ir noteikta prasība, ka seguma portfeļa uzraugs veic īpašus uzdevumus attiecībā uz atbilstīgo aktīvu kvalitāti un nodrošina atbilstību valstu seguma prasībām. Tādēļ, lai saskaņotu Savienībā segtajām obligācijām piemēroto pieeju, ir svarīgi skaidri definēt seguma portfeļa uzrauga uzdevumus un pienākumus, ja to pieprasa valsts regulējums. Tas, ka pastāv seguma portfeļa uzraugs, neatceļ valstu kompetento iestāžu pienākumus attiecībā uz segto obligāciju publisko uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz atbilstību prasībām, kas noteiktas valsts tiesību aktos, ar kuriem transponē šo direktīvu. |
| --- | --- |

(19)

Vairākās dalībvalstīs jau ir noteikta prasība, ka seguma portfeļa uzraugs veic īpašus uzdevumus attiecībā uz atbilstīgo aktīvu kvalitāti un nodrošina atbilstību valstu seguma prasībām. Tādēļ, lai saskaņotu Savienībā segtajām obligācijām piemēroto pieeju, ir svarīgi skaidri definēt seguma portfeļa uzrauga uzdevumus un pienākumus, ja to pieprasa valsts regulējums. Tas, ka pastāv seguma portfeļa uzraugs, neatceļ valstu kompetento iestāžu pienākumus attiecībā uz segto obligāciju publisko uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz atbilstību prasībām, kas noteiktas valsts tiesību aktos, ar kuriem transponē šo direktīvu.

| (20) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantā noteikti vairāki nosacījumi, kuriem jāatbilst segtajām obligācijām, ko nodrošinājušas vērtspapīrošanas sabiedrības. Viens no minētajiem nosacījumiem attiecas uz to, kādā mērā šāda veida seguma aktīvu var izmantot, un ierobežo šādu struktūru izmantojumu 10 % apmērā no neatmaksāto segto obligāciju summas. Kompetentās iestādes var noteikt atbrīvojumu no minētā nosacījuma saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. Komisija pārskatā par šāda atbrīvojuma atbilstību secināja, ka iespēja vērtspapīrošanas instrumentus vai segtās obligācijas izmantot kā seguma aktīvus, lai emitētu segtās obligācijas, būtu jāatļauj tikai attiecībā uz citām segtajām obligācijām (“grupas iekšējā portfeļa segto obligāciju struktūras”) un tās būtu jāatļauj neierobežotā apmērā, atsaucoties uz neatmaksāto segto obligāciju summu. Lai garantētu optimālu pārredzamības līmeni, ārējo emitēto segto obligāciju seguma portfeļos nebūtu jāiekļauj iekšēji emitētas segtās obligācijas no citām tajā pašā grupā ietilpstošajām kredītiestādēm. Turklāt, tā kā grupas iekšējo apvienoto segto obligāciju struktūru izmantošana paredz atbrīvojumu no ierobežojumiem attiecībā uz kredītiestādes riska darījumiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantā, būtu jānosaka, ka iekšēji un ārēji emitētām segtajām obligācijām emitēšanas brīdī jāatbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei vai, ja rodas turpmākas izmaiņas kredīta kvalitātes pakāpē un ja to apstiprina kompetentās iestādes, kredītkvalitātes 2. pakāpei. Ja iekšēji vai ārēji emitētas segtās obligācijas vairs neatbilst minētajai prasībai, iekšēji emitētās nodrošinātās obligācijas vairs nav uzskatāmas par atbilstīgiem aktīviem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantu un līdz ar to ārēji emitētās segtās obligācijas no attiecīgā seguma portfeļa negūst labumu no minētās regulas 129. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā atbrīvojuma.
  Ja minētās iekšēji emitētas segtās obligācijas vairs neatbilst attiecīgās kredītkvalitātes pakāpes prasībām, tām tomēr vajadzētu būt atbilstīgiem seguma aktīviem saskaņā ar šo direktīvu, ar noteikumu, ka tās atbilst visām šīs direktīvas prasībām, un ārēji emitētām segtajām obligācijām2, kuras ir nodrošinātas ar minētajām iekšēji emitētajām segtajām obligācijām vai citiem aktīviem, kas atbilst šai direktīvai, arī būtu jāvar izmantot marķējumu “Eiropas segtās obligācijas”. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut izmantot šādas struktūras. No tā izriet, ka, lai minētā iespēja būtu efektīvi pieejama kredītiestādēm, kas ir piederīgas vienai grupai, bet atrodas dažādās dalībvalstīs, visām attiecīgajām dalībvalstīm vajadzētu būt izmantojušām minēto iespēju un transponējušām attiecīgo noteikumu savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(20)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantā noteikti vairāki nosacījumi, kuriem jāatbilst segtajām obligācijām, ko nodrošinājušas vērtspapīrošanas sabiedrības. Viens no minētajiem nosacījumiem attiecas uz to, kādā mērā šāda veida seguma aktīvu var izmantot, un ierobežo šādu struktūru izmantojumu 10 % apmērā no neatmaksāto segto obligāciju summas. Kompetentās iestādes var noteikt atbrīvojumu no minētā nosacījuma saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. Komisija pārskatā par šāda atbrīvojuma atbilstību secināja, ka iespēja vērtspapīrošanas instrumentus vai segtās obligācijas izmantot kā seguma aktīvus, lai emitētu segtās obligācijas, būtu jāatļauj tikai attiecībā uz citām segtajām obligācijām (“grupas iekšējā portfeļa segto obligāciju struktūras”) un tās būtu jāatļauj neierobežotā apmērā, atsaucoties uz neatmaksāto segto obligāciju summu. Lai garantētu optimālu pārredzamības līmeni, ārējo emitēto segto obligāciju seguma portfeļos nebūtu jāiekļauj iekšēji emitētas segtās obligācijas no citām tajā pašā grupā ietilpstošajām kredītiestādēm. Turklāt, tā kā grupas iekšējo apvienoto segto obligāciju struktūru izmantošana paredz atbrīvojumu no ierobežojumiem attiecībā uz kredītiestādes riska darījumiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantā, būtu jānosaka, ka iekšēji un ārēji emitētām segtajām obligācijām emitēšanas brīdī jāatbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei vai, ja rodas turpmākas izmaiņas kredīta kvalitātes pakāpē un ja to apstiprina kompetentās iestādes, kredītkvalitātes 2. pakāpei. Ja iekšēji vai ārēji emitētas segtās obligācijas vairs neatbilst minētajai prasībai, iekšēji emitētās nodrošinātās obligācijas vairs nav uzskatāmas par atbilstīgiem aktīviem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantu un līdz ar to ārēji emitētās segtās obligācijas no attiecīgā seguma portfeļa negūst labumu no minētās regulas 129. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā atbrīvojuma.

Ja minētās iekšēji emitētas segtās obligācijas vairs neatbilst attiecīgās kredītkvalitātes pakāpes prasībām, tām tomēr vajadzētu būt atbilstīgiem seguma aktīviem saskaņā ar šo direktīvu, ar noteikumu, ka tās atbilst visām šīs direktīvas prasībām, un ārēji emitētām segtajām obligācijām2, kuras ir nodrošinātas ar minētajām iekšēji emitētajām segtajām obligācijām vai citiem aktīviem, kas atbilst šai direktīvai, arī būtu jāvar izmantot marķējumu “Eiropas segtās obligācijas”. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut izmantot šādas struktūras. No tā izriet, ka, lai minētā iespēja būtu efektīvi pieejama kredītiestādēm, kas ir piederīgas vienai grupai, bet atrodas dažādās dalībvalstīs, visām attiecīgajām dalībvalstīm vajadzētu būt izmantojušām minēto iespēju un transponējušām attiecīgo noteikumu savos tiesību aktos.

| (21) | Nelielas kredītiestādes saskaras ar grūtībām segto obligāciju emisijā, jo segto obligāciju programmu ieviešana bieži rada augstas sākotnējās izmaksas. Arī likviditāte ir īpaši svarīga segto obligāciju tirgos, un tā lielā mērā ir atkarīga no neatmaksāto obligāciju apjoma. Tādēļ ir lietderīgi ļaut divām vai vairākām kredītiestādēm izmantot kopīgu finansējumu, lai mazākās kredītiestādes varētu emitēt segtās obligācijas. Tas nodrošinātu to, ka vairākas kredītiestādes apvienotu seguma aktīvus kā nodrošinājuma aktīvus segtajām obligācijām, kuras emitējusi viena kredītiestāde, un veicinātu segto obligāciju emisiju tajās dalībvalstīs, kurās pašlaik nav labi attīstīta segto obligāciju tirgus. Prasībām attiecībā uz kopēja finansējuma nolīgumu izmantošanu būtu jānodrošina, ka seguma aktīvi, kas ir pārdoti vai – ja dalībvalsts ir atļāvusi šādu iespēju – pārvesti emitējošajai kredītiestādei ar finanšu nodrošinājuma līguma palīdzību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/47/EK (12) noteikumiem, atbilst Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām par seguma aktīvu atbilstību un seguma aktīvu nošķiršanu. |
| --- | --- |

(21)

Nelielas kredītiestādes saskaras ar grūtībām segto obligāciju emisijā, jo segto obligāciju programmu ieviešana bieži rada augstas sākotnējās izmaksas. Arī likviditāte ir īpaši svarīga segto obligāciju tirgos, un tā lielā mērā ir atkarīga no neatmaksāto obligāciju apjoma. Tādēļ ir lietderīgi ļaut divām vai vairākām kredītiestādēm izmantot kopīgu finansējumu, lai mazākās kredītiestādes varētu emitēt segtās obligācijas. Tas nodrošinātu to, ka vairākas kredītiestādes apvienotu seguma aktīvus kā nodrošinājuma aktīvus segtajām obligācijām, kuras emitējusi viena kredītiestāde, un veicinātu segto obligāciju emisiju tajās dalībvalstīs, kurās pašlaik nav labi attīstīta segto obligāciju tirgus. Prasībām attiecībā uz kopēja finansējuma nolīgumu izmantošanu būtu jānodrošina, ka seguma aktīvi, kas ir pārdoti vai – ja dalībvalsts ir atļāvusi šādu iespēju – pārvesti emitējošajai kredītiestādei ar finanšu nodrošinājuma līguma palīdzību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/47/EK (12) noteikumiem, atbilst Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām par seguma aktīvu atbilstību un seguma aktīvu nošķiršanu.

| (22) | Segto obligāciju seguma portfeļa pārredzamība ir būtiska minētā finanšu instrumenta veida iezīme, jo tā uzlabo salīdzināmību un ļauj ieguldītājiem veikt vajadzīgo riska novērtējumu. Savienības tiesību aktos ir iekļauti noteikumi par tāda prospekta sastādīšanu, apstiprināšanu un izplatīšanu, kas jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, kurš atrodas vai darbojas dalībvalstī. Laika gaitā valstu likumdevēji un tirgus dalībnieki ir izstrādājuši vairākas iniciatīvas saistībā ar informāciju, kas atklājama segto obligāciju ieguldītājiem, papildus šādu Savienības tiesību aktu prasībām. Tomēr ir nepieciešams Savienības tiesību aktos precizēt, kāds būtu minimālais kopīgais tās informācijas līmenis, kurai vajadzētu būt pieejamai ieguldītājiem pirms segto obligāciju pirkšanas vai tās laikā. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai minētās minimālās prasības papildināt ar papildu noteikumiem. |
| --- | --- |

(22)

Segto obligāciju seguma portfeļa pārredzamība ir būtiska minētā finanšu instrumenta veida iezīme, jo tā uzlabo salīdzināmību un ļauj ieguldītājiem veikt vajadzīgo riska novērtējumu. Savienības tiesību aktos ir iekļauti noteikumi par tāda prospekta sastādīšanu, apstiprināšanu un izplatīšanu, kas jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, kurš atrodas vai darbojas dalībvalstī. Laika gaitā valstu likumdevēji un tirgus dalībnieki ir izstrādājuši vairākas iniciatīvas saistībā ar informāciju, kas atklājama segto obligāciju ieguldītājiem, papildus šādu Savienības tiesību aktu prasībām. Tomēr ir nepieciešams Savienības tiesību aktos precizēt, kāds būtu minimālais kopīgais tās informācijas līmenis, kurai vajadzētu būt pieejamai ieguldītājiem pirms segto obligāciju pirkšanas vai tās laikā. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai minētās minimālās prasības papildināt ar papildu noteikumiem.

| (23) | Svarīgs elements, lai nodrošinātu segto obligāciju ieguldītāju aizsardzību, ir instrumenta likviditātes riska mazināšana. Tas ir būtiski, lai nodrošinātu savlaicīgu segtās obligācijas saistību atmaksāšanu. Tāpēc ir atbilstīgi paredzēt seguma portfeļa likviditātes rezerves, lai novērstu likviditātes trūkuma risku, piemēram, termiņu un procentu likmju neatbilstību, maksājumu pārtraukšanu, sajaukšanās risku, maksājumu saistības, kas iekļautas atvasināto instrumentu līgumos, un citas operacionālās saistības, kas kļūst izpildāmas segto obligāciju programmas ietvaros. Kredītiestāde var saskarties ar situācijām, kad kļūst grūti izpildīt seguma portfeļa likviditātes rezervju prasību, piemēram, spriedzes apstākļos, kad rezerves tiek izmantotas, lai segtu izejošās naudas plūsmas. Kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas atbilstīgi šai direktīvai, būtu jāuzrauga atbilstība seguma portfeļa likviditātes rezervju prasībai un vajadzības gadījumā jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka kredītiestāde izpilda rezervju prasību. Likviditātes rezerves seguma portfelim atšķiras no vispārējām likviditātes prasībām, ko kredītiestādēm piemēro saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, jo likviditātes rezerves seguma portfelim ir tieši saistītas ar seguma portfeli un to mērķis ir mazināt ar to saistītos likviditātes riskus. Lai samazinātu regulatīvo slogu, dalībvalstīm būtu jāspēj pieļaut atbilstošu mijiedarbību ar likviditātes prasībām, kuras noteiktas citos Savienības tiesību aktos un kalpo mērķiem, kas nav seguma portfeļa likviditātes rezerves. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāspēj nolemt, ka līdz datumam, kad minētie Savienības tiesību akti tiek grozīti, seguma portfeļa likviditātes rezervju prasība ir jāpiemēro tikai tad, ja saskaņā ar Savienības tiesību aktiem kredītiestādei nepiemēro nevienu citu likviditātes prasību laikposmā, uz ko attiecas šādas citas prasības.
  Šādiem lēmumiem būtu jānovērš tas, ka kredītiestādēm ir pienākums segt vienas un tās pašas izejošās naudas plūsmas ar dažādiem likvīdiem aktīviem tajā pašā laikposmā. Dalībvalstīm dotā iespēja pieņemt lēmumu par seguma portfeļa likviditātes rezervju nepiemērošanu būtu jāpārskata, ņemot vērā turpmākās izmaiņas likviditātes prasībās, kuras kredītiestādēm izvirzītas Savienības tiesību aktos, tostarp piemērojamajā deleģētajā regulā, kas pieņemta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. pantu. Likviditātes riskus varētu novērst ar citiem līdzekļiem, nevis nodrošinot likvīdus aktīvus, piemēram, emitējot segtās obligācijas ar pagarināma termiņa struktūrām, izraisītājnotikumiem risinot likviditātes nepietiekamību vai spriedzi. Šādos gadījumos dalībvalstīm būtu jāspēj atļaut aprēķināt likviditātes rezerves, pamatojoties uz segtās obligācijas termiņa beigu datumu, ņemot vērā iespējamos termiņa pagarinājumus, ja izraisītājnotikumi risina likviditātes riskus. Turklāt dalībvalstīm būtu jāspēj atļaut nepiemērot seguma portfeļa likviditātes prasības segtajām obligācijām, kurām piemēro saskaņota finansējuma prasības, ja ienākošo maksājumu līgumiski noteiktais termiņš ir pirms izejošo maksājumu termiņa un pa to laiku šie maksājumi tiek iekļauti augsti likvīdos aktīvos. |
| --- | --- |

(23)

Svarīgs elements, lai nodrošinātu segto obligāciju ieguldītāju aizsardzību, ir instrumenta likviditātes riska mazināšana. Tas ir būtiski, lai nodrošinātu savlaicīgu segtās obligācijas saistību atmaksāšanu. Tāpēc ir atbilstīgi paredzēt seguma portfeļa likviditātes rezerves, lai novērstu likviditātes trūkuma risku, piemēram, termiņu un procentu likmju neatbilstību, maksājumu pārtraukšanu, sajaukšanās risku, maksājumu saistības, kas iekļautas atvasināto instrumentu līgumos, un citas operacionālās saistības, kas kļūst izpildāmas segto obligāciju programmas ietvaros. Kredītiestāde var saskarties ar situācijām, kad kļūst grūti izpildīt seguma portfeļa likviditātes rezervju prasību, piemēram, spriedzes apstākļos, kad rezerves tiek izmantotas, lai segtu izejošās naudas plūsmas. Kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas atbilstīgi šai direktīvai, būtu jāuzrauga atbilstība seguma portfeļa likviditātes rezervju prasībai un vajadzības gadījumā jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka kredītiestāde izpilda rezervju prasību. Likviditātes rezerves seguma portfelim atšķiras no vispārējām likviditātes prasībām, ko kredītiestādēm piemēro saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, jo likviditātes rezerves seguma portfelim ir tieši saistītas ar seguma portfeli un to mērķis ir mazināt ar to saistītos likviditātes riskus. Lai samazinātu regulatīvo slogu, dalībvalstīm būtu jāspēj pieļaut atbilstošu mijiedarbību ar likviditātes prasībām, kuras noteiktas citos Savienības tiesību aktos un kalpo mērķiem, kas nav seguma portfeļa likviditātes rezerves. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāspēj nolemt, ka līdz datumam, kad minētie Savienības tiesību akti tiek grozīti, seguma portfeļa likviditātes rezervju prasība ir jāpiemēro tikai tad, ja saskaņā ar Savienības tiesību aktiem kredītiestādei nepiemēro nevienu citu likviditātes prasību laikposmā, uz ko attiecas šādas citas prasības.

Šādiem lēmumiem būtu jānovērš tas, ka kredītiestādēm ir pienākums segt vienas un tās pašas izejošās naudas plūsmas ar dažādiem likvīdiem aktīviem tajā pašā laikposmā. Dalībvalstīm dotā iespēja pieņemt lēmumu par seguma portfeļa likviditātes rezervju nepiemērošanu būtu jāpārskata, ņemot vērā turpmākās izmaiņas likviditātes prasībās, kuras kredītiestādēm izvirzītas Savienības tiesību aktos, tostarp piemērojamajā deleģētajā regulā, kas pieņemta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. pantu. Likviditātes riskus varētu novērst ar citiem līdzekļiem, nevis nodrošinot likvīdus aktīvus, piemēram, emitējot segtās obligācijas ar pagarināma termiņa struktūrām, izraisītājnotikumiem risinot likviditātes nepietiekamību vai spriedzi. Šādos gadījumos dalībvalstīm būtu jāspēj atļaut aprēķināt likviditātes rezerves, pamatojoties uz segtās obligācijas termiņa beigu datumu, ņemot vērā iespējamos termiņa pagarinājumus, ja izraisītājnotikumi risina likviditātes riskus. Turklāt dalībvalstīm būtu jāspēj atļaut nepiemērot seguma portfeļa likviditātes prasības segtajām obligācijām, kurām piemēro saskaņota finansējuma prasības, ja ienākošo maksājumu līgumiski noteiktais termiņš ir pirms izejošo maksājumu termiņa un pa to laiku šie maksājumi tiek iekļauti augsti likvīdos aktīvos.

| (24) | Vairākās dalībvalstīs attiecībā uz termiņa profiliem ir izstrādātas inovatīvas struktūras, lai novērstu iespējamos likviditātes riskus, tostarp termiņu nesakritību. Minētās struktūras ietver iespēju segtās obligācijas paredzēto termiņu pagarināt uz noteiktu laiku vai ļaut naudas plūsmas no seguma aktīviem novirzīt tieši uz segto obligāciju ieguldītājiem. Lai visā Savienībā saskaņotu pagarināmo termiņu struktūras, ir svarīgi paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis var atļaut minētās struktūras, lai nodrošinātu, ka tās nav pārāk sarežģītas un nerada paaugstinātu risku ieguldītājiem. Minēto nosacījumu svarīgs elements ir nodrošināt, ka kredītiestāde nevar pagarināt termiņu pēc saviem ieskatiem. Termiņu drīkstētu ļaut pagarināt tikai tad, ja ir notikuši objektīvi un valsts tiesību aktos skaidri noteikti izraisītājnotikumi vai paredzams, ka tie notiks tuvākajā nākotnē. Šādiem izraisītājnotikumiem vajadzētu būt vērstiem uz to, lai novērstu saistību neizpildi, piemēram, risinot likviditātes trūkumu, tirgus nepilnības vai tirgus traucējumus. Pagarinājumi varētu arī veicināt to kredītiestāžu organizētu likvidāciju, kuras emitē segtās obligācijas, ļaujot veikt pagarinājumus maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā, lai izvairītos no aktīvu pārdošanas par zemām cenām. |
| --- | --- |

(24)

Vairākās dalībvalstīs attiecībā uz termiņa profiliem ir izstrādātas inovatīvas struktūras, lai novērstu iespējamos likviditātes riskus, tostarp termiņu nesakritību. Minētās struktūras ietver iespēju segtās obligācijas paredzēto termiņu pagarināt uz noteiktu laiku vai ļaut naudas plūsmas no seguma aktīviem novirzīt tieši uz segto obligāciju ieguldītājiem. Lai visā Savienībā saskaņotu pagarināmo termiņu struktūras, ir svarīgi paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis var atļaut minētās struktūras, lai nodrošinātu, ka tās nav pārāk sarežģītas un nerada paaugstinātu risku ieguldītājiem. Minēto nosacījumu svarīgs elements ir nodrošināt, ka kredītiestāde nevar pagarināt termiņu pēc saviem ieskatiem. Termiņu drīkstētu ļaut pagarināt tikai tad, ja ir notikuši objektīvi un valsts tiesību aktos skaidri noteikti izraisītājnotikumi vai paredzams, ka tie notiks tuvākajā nākotnē. Šādiem izraisītājnotikumiem vajadzētu būt vērstiem uz to, lai novērstu saistību neizpildi, piemēram, risinot likviditātes trūkumu, tirgus nepilnības vai tirgus traucējumus. Pagarinājumi varētu arī veicināt to kredītiestāžu organizētu likvidāciju, kuras emitē segtās obligācijas, ļaujot veikt pagarinājumus maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā, lai izvairītos no aktīvu pārdošanas par zemām cenām.

| (25) | Īpašas publiskās uzraudzības sistēma ir elements, kas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktu definē segtās obligācijas. Tomēr minētajā direktīvā nav precizēta nedz šādas uzraudzības būtība un saturs, nedz iestādes, kas būtu atbildīgas par šādas uzraudzības veikšanu. Tādēļ ir svarīgi, ka elementi, kas veido šādu segto obligāciju publisko uzraudzību, ir saskaņoti un ka to veicošo valstu kompetento iestāžu uzdevumi un pienākumi ir skaidri noteikti. |
| --- | --- |

(25)

Īpašas publiskās uzraudzības sistēma ir elements, kas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktu definē segtās obligācijas. Tomēr minētajā direktīvā nav precizēta nedz šādas uzraudzības būtība un saturs, nedz iestādes, kas būtu atbildīgas par šādas uzraudzības veikšanu. Tādēļ ir svarīgi, ka elementi, kas veido šādu segto obligāciju publisko uzraudzību, ir saskaņoti un ka to veicošo valstu kompetento iestāžu uzdevumi un pienākumi ir skaidri noteikti.

| (26) | Tā kā segto obligāciju publiskā uzraudzība atšķiras no kredītiestāžu uzraudzības Savienībā, dalībvalstīm būtu jāspēj segto obligāciju publiskās uzraudzības veikšanai izraudzīties valstu kompetentās iestādes, kas atšķiras no kompetentajām iestādēm, kura veic kredītiestādes vispārējo uzraudzību. Tomēr, lai nodrošinātu konsekvenci saistībā ar segto obligāciju publiskās uzraudzības piemērošanu visā Savienībā, ir nepieciešams noteikt prasību, ka kompetentās iestādes, kuras veic segto obligāciju publisko uzraudzību, cieši sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, kas veic kredītiestāžu vispārējo uzraudzību, kā arī attiecīgos gadījumos ar noregulējuma iestādi. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā segto obligāciju publiskā uzraudzība atšķiras no kredītiestāžu uzraudzības Savienībā, dalībvalstīm būtu jāspēj segto obligāciju publiskās uzraudzības veikšanai izraudzīties valstu kompetentās iestādes, kas atšķiras no kompetentajām iestādēm, kura veic kredītiestādes vispārējo uzraudzību. Tomēr, lai nodrošinātu konsekvenci saistībā ar segto obligāciju publiskās uzraudzības piemērošanu visā Savienībā, ir nepieciešams noteikt prasību, ka kompetentās iestādes, kuras veic segto obligāciju publisko uzraudzību, cieši sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, kas veic kredītiestāžu vispārējo uzraudzību, kā arī attiecīgos gadījumos ar noregulējuma iestādi.

| (27) | Segto obligāciju publiskai uzraudzībai būtu jāietver atļaujas piešķiršana kredītiestādēm emitēt segtās obligācijas. Tā kā tikai kredītiestādēm būtu jāļauj emitēt segtās obligācijas, atļaujas saņemšanai kredītiestādes darbības veikšanai vajadzētu būt priekšnoteikumam minētās atļaujas saņemšanai. Tā kā dalībvalstīs, kuras piedalās vienotajā uzraudzības mehānismā, Eiropas Centrālajai bankai ir uzdots izsniegt atļaujas kredītiestādēm saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013 (13) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tikai tām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar šo direktīvu, vajadzētu būt kompetentām piešķirt atļauju emitēt segtās obligācijas un īstenot segto obligāciju publisko uzraudzību. Tāpēc šajā direktīvā būtu jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem kredītiestādes, kam licence izsniegta atbilstīgi Savienības tiesību aktiem, var saņemt atļauju veikt segto obligāciju emisiju. |
| --- | --- |

(27)

Segto obligāciju publiskai uzraudzībai būtu jāietver atļaujas piešķiršana kredītiestādēm emitēt segtās obligācijas. Tā kā tikai kredītiestādēm būtu jāļauj emitēt segtās obligācijas, atļaujas saņemšanai kredītiestādes darbības veikšanai vajadzētu būt priekšnoteikumam minētās atļaujas saņemšanai. Tā kā dalībvalstīs, kuras piedalās vienotajā uzraudzības mehānismā, Eiropas Centrālajai bankai ir uzdots izsniegt atļaujas kredītiestādēm saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013 (13) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tikai tām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar šo direktīvu, vajadzētu būt kompetentām piešķirt atļauju emitēt segtās obligācijas un īstenot segto obligāciju publisko uzraudzību. Tāpēc šajā direktīvā būtu jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem kredītiestādes, kam licence izsniegta atbilstīgi Savienības tiesību aktiem, var saņemt atļauju veikt segto obligāciju emisiju.

| (28) | Atļaujas darbības jomai vajadzētu būt saistītai ar segto obligāciju programmu. Uz minēto programmu būtu jāattiecina šajā direktīvā paredzētā uzraudzība. Kredītiestādei var būt vairāk nekā viena segto obligāciju programma. Šādā gadījumā katrai programmai būtu vajadzīga sava atļauja. Segto obligāciju programma var ietvert vienu vai vairākus seguma portfeļus. Salikti seguma portfeļi vai dažādas emisijas (dažādi starptautiskie vērtspapīru identifikācijas numuri (ISIN)) vienas un tās pašas segto obligāciju programmas ietvaros ne vienmēr norāda uz to, ka pastāv vairākas atsevišķas segto obligāciju programmas. |
| --- | --- |

(28)

Atļaujas darbības jomai vajadzētu būt saistītai ar segto obligāciju programmu. Uz minēto programmu būtu jāattiecina šajā direktīvā paredzētā uzraudzība. Kredītiestādei var būt vairāk nekā viena segto obligāciju programma. Šādā gadījumā katrai programmai būtu vajadzīga sava atļauja. Segto obligāciju programma var ietvert vienu vai vairākus seguma portfeļus. Salikti seguma portfeļi vai dažādas emisijas (dažādi starptautiskie vērtspapīru identifikācijas numuri (ISIN)) vienas un tās pašas segto obligāciju programmas ietvaros ne vienmēr norāda uz to, ka pastāv vairākas atsevišķas segto obligāciju programmas.

| (29) | Nebūtu jāprasa, lai esošās segto obligāciju programmas saņemtu jaunu atļauju, tiklīdz valsts tiesību akti, ar kuriem transponē šo direktīvu, kļūst piemērojami. Tomēr attiecībā uz segtajām obligācijām, kas saskaņā ar esošajām segto obligāciju programmām emitētas pēc dienas, kurā sāk piemērot valsts tiesību aktu noteikumus, ar kuriem transponē šo direktīvu, kredītiestādēm būtu jāatbilst visām šajā direktīvā noteiktajām prasībām. Šāda atbilstība būtu jāuzrauga kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar šo direktīvu, kā daļa no segto obligāciju publiskās uzraudzības. Dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem varētu sniegt norādījumus par to, kā procesuāli veic atbilstības novērtējumu pēc dienas, kurā dalībvalstīm jāpiemēro valsts tiesību aktu noteikumi, ar kuriem transponē šo direktīvu. Kompetentajām iestādēm būtu jāspēj pārskatīt segto obligāciju programmu un novērtēt, vai ir nepieciešamas izmaiņas minētās programmas atļaujā. Šāda vajadzība izdarīt izmaiņas varētu būt, ņemot vērā būtiskas izmaiņas tās kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, uzņēmējdarbības modelī, piemēram, pēc valsts segto obligāciju regulējuma maiņas vai šīs kredītiestādes pieņemtajiem lēmumiem. Šādas izmaiņas varētu uzskatīt par būtiskām, ja to dēļ vajadzīgs atkārtots to nosacījumu izvērtējums, saskaņā ar kuriem piešķirta atļauja emitēt segtās obligācijas. |
| --- | --- |

(29)

Nebūtu jāprasa, lai esošās segto obligāciju programmas saņemtu jaunu atļauju, tiklīdz valsts tiesību akti, ar kuriem transponē šo direktīvu, kļūst piemērojami. Tomēr attiecībā uz segtajām obligācijām, kas saskaņā ar esošajām segto obligāciju programmām emitētas pēc dienas, kurā sāk piemērot valsts tiesību aktu noteikumus, ar kuriem transponē šo direktīvu, kredītiestādēm būtu jāatbilst visām šajā direktīvā noteiktajām prasībām. Šāda atbilstība būtu jāuzrauga kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar šo direktīvu, kā daļa no segto obligāciju publiskās uzraudzības. Dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem varētu sniegt norādījumus par to, kā procesuāli veic atbilstības novērtējumu pēc dienas, kurā dalībvalstīm jāpiemēro valsts tiesību aktu noteikumi, ar kuriem transponē šo direktīvu. Kompetentajām iestādēm būtu jāspēj pārskatīt segto obligāciju programmu un novērtēt, vai ir nepieciešamas izmaiņas minētās programmas atļaujā. Šāda vajadzība izdarīt izmaiņas varētu būt, ņemot vērā būtiskas izmaiņas tās kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, uzņēmējdarbības modelī, piemēram, pēc valsts segto obligāciju regulējuma maiņas vai šīs kredītiestādes pieņemtajiem lēmumiem. Šādas izmaiņas varētu uzskatīt par būtiskām, ja to dēļ vajadzīgs atkārtots to nosacījumu izvērtējums, saskaņā ar kuriem piešķirta atļauja emitēt segtās obligācijas.

| (30) | Ja dalībvalsts paredz īpaša administratora iecelšanu, tai būtu jāspēj pieņemt noteikumus par šādu īpašu administratoru pilnvarām un darbības prasībām. Minētie noteikumi varētu liegt īpašajam administratoram iespēju pieņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no patērētājiem un privātiem ieguldītājiem, bet atļaut noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšanu tikai no profesionālajiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(30)

Ja dalībvalsts paredz īpaša administratora iecelšanu, tai būtu jāspēj pieņemt noteikumus par šādu īpašu administratoru pilnvarām un darbības prasībām. Minētie noteikumi varētu liegt īpašajam administratoram iespēju pieņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no patērētājiem un privātiem ieguldītājiem, bet atļaut noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšanu tikai no profesionālajiem ieguldītājiem.

| (31) | Lai nodrošinātu atbilstību pienākumiem, kas noteikti kredītiestādēm, kuras emitē segtās obligācijas, un panāktu līdzīgu pieeju un atbilstību visā Savienībā, dalībvalstīm būtu jānosaka prasība paredzēt administratīvus sodus un citus administratīvus pasākumus, kas būtu iedarbīgi, samērīgi un preventīvi. Dalībvalstīm arī būtu jāspēj paredzēt kriminālsodus administratīvu sodu vietā. Dalībvalstīm, kas izvēlas paredzēt kriminālsodu, būtu jāpaziņo Komisijai attiecīgie krimināltiesību noteikumi. |
| --- | --- |

(31)

Lai nodrošinātu atbilstību pienākumiem, kas noteikti kredītiestādēm, kuras emitē segtās obligācijas, un panāktu līdzīgu pieeju un atbilstību visā Savienībā, dalībvalstīm būtu jānosaka prasība paredzēt administratīvus sodus un citus administratīvus pasākumus, kas būtu iedarbīgi, samērīgi un preventīvi. Dalībvalstīm arī būtu jāspēj paredzēt kriminālsodus administratīvu sodu vietā. Dalībvalstīm, kas izvēlas paredzēt kriminālsodu, būtu jāpaziņo Komisijai attiecīgie krimināltiesību noteikumi.

| (32) | Administratīvajiem sodiem un citiem administratīvajiem pasākumiem, ko nosaka dalībvalstis, būtu jāatbilst konkrētām būtiskām prasībām attiecībā uz minēto sodu vai pasākumu adresātiem, to piemērošanā vērā ņemamajiem kritērijiem, publicēšanas pienākumiem kompetentajām iestādēm, kuras veic segto obligāciju publisko uzraudzību, pilnvarām piemērot sodus un administratīvo naudas sodu līmeni, kas var tikt noteikts. Pirms pieņemt lēmumu par administratīvu sodu vai citu administratīvu pasākumu piemērošanu, adresātam būtu jādod iespēja tikt uzklausītam. Tomēr dalībvalstīm būtu jāspēj paredzēt izņēmumus attiecībā uz tiesībām tikt uzklausītam saistībā ar administratīviem pasākumiem, kas nav administratīvi sodi. Jebkuri šādi izņēmumi būtu jāattiecina tikai uz gadījumiem, kad pastāv tūlītējs apdraudējums un tāpēc ir nepieciešama tūlītēja rīcība, lai novērstu būtiskus zaudējumus trešām personām, piemēram, segto obligāciju ieguldītājiem, vai arī lai nepieļautu vai novērstu būtisku kaitējumu finanšu sistēmai. Šādos gadījumos adresātam būtu jādod iespēja tikt uzklausītam pēc pasākuma piemērošanas. |
| --- | --- |

(32)

Administratīvajiem sodiem un citiem administratīvajiem pasākumiem, ko nosaka dalībvalstis, būtu jāatbilst konkrētām būtiskām prasībām attiecībā uz minēto sodu vai pasākumu adresātiem, to piemērošanā vērā ņemamajiem kritērijiem, publicēšanas pienākumiem kompetentajām iestādēm, kuras veic segto obligāciju publisko uzraudzību, pilnvarām piemērot sodus un administratīvo naudas sodu līmeni, kas var tikt noteikts. Pirms pieņemt lēmumu par administratīvu sodu vai citu administratīvu pasākumu piemērošanu, adresātam būtu jādod iespēja tikt uzklausītam. Tomēr dalībvalstīm būtu jāspēj paredzēt izņēmumus attiecībā uz tiesībām tikt uzklausītam saistībā ar administratīviem pasākumiem, kas nav administratīvi sodi. Jebkuri šādi izņēmumi būtu jāattiecina tikai uz gadījumiem, kad pastāv tūlītējs apdraudējums un tāpēc ir nepieciešama tūlītēja rīcība, lai novērstu būtiskus zaudējumus trešām personām, piemēram, segto obligāciju ieguldītājiem, vai arī lai nepieļautu vai novērstu būtisku kaitējumu finanšu sistēmai. Šādos gadījumos adresātam būtu jādod iespēja tikt uzklausītam pēc pasākuma piemērošanas.

| (33) | Dalībvalstīm būtu jānosaka pienākums nodrošināt, ka kompetentās iestādes, kas veic segto obligāciju publisko uzraudzību, ņem vērā visus attiecīgos apstākļus, lai nodrošinātu administratīvu sodu vai citu administratīvu pasākumu konsekventu piemērošanas visā Savienībā, nosakot administratīvu sodu vai citu administratīvu pasākumu veidu un šo sodu līmeni. Dalībvalstis varētu ietvert administratīvus pasākumus attiecībā uz termiņa pagarināšanu saskaņā ar pagarināma termiņa struktūrām. Ja dalībvalstis paredz šādus pasākumus, minētie pasākumi varētu ļaut kompetentajām iestādēm anulēt termiņa pagarinājumu un varētu paredzēt nosacījumus šādai atzīšanai par spēkā neesošiem, lai risinātu situāciju, kad kredītiestāde pagarina termiņu, pārkāpjot valsts tiesību aktos noteiktos objektīvos izraisītājnotikumus, vai lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(33)

Dalībvalstīm būtu jānosaka pienākums nodrošināt, ka kompetentās iestādes, kas veic segto obligāciju publisko uzraudzību, ņem vērā visus attiecīgos apstākļus, lai nodrošinātu administratīvu sodu vai citu administratīvu pasākumu konsekventu piemērošanas visā Savienībā, nosakot administratīvu sodu vai citu administratīvu pasākumu veidu un šo sodu līmeni. Dalībvalstis varētu ietvert administratīvus pasākumus attiecībā uz termiņa pagarināšanu saskaņā ar pagarināma termiņa struktūrām. Ja dalībvalstis paredz šādus pasākumus, minētie pasākumi varētu ļaut kompetentajām iestādēm anulēt termiņa pagarinājumu un varētu paredzēt nosacījumus šādai atzīšanai par spēkā neesošiem, lai risinātu situāciju, kad kredītiestāde pagarina termiņu, pārkāpjot valsts tiesību aktos noteiktos objektīvos izraisītājnotikumus, vai lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un ieguldītāju aizsardzību.

| (34) | Lai atklātu potenciālus pārkāpumus saistībā ar prasībām, kas attiecas uz segto obligāciju emisiju, kompetentajām iestādēm, kuras veic segto obligāciju publisko uzraudzību, vajadzētu būt nepieciešamajām izmeklēšanas pilnvarām un efektīviem mehānismiem, lai veicinātu ziņošanu par potenciāliem vai faktiskiem pārkāpumiem. Minētajiem mehānismiem nevajadzētu skart jebkuras tādas fiziskas vai juridiskas personas tiesības uz aizstāvību, ko nelabvēlīgi ietekmē minēto pilnvaru un mehānismu īstenošana. |
| --- | --- |

(34)

Lai atklātu potenciālus pārkāpumus saistībā ar prasībām, kas attiecas uz segto obligāciju emisiju, kompetentajām iestādēm, kuras veic segto obligāciju publisko uzraudzību, vajadzētu būt nepieciešamajām izmeklēšanas pilnvarām un efektīviem mehānismiem, lai veicinātu ziņošanu par potenciāliem vai faktiskiem pārkāpumiem. Minētajiem mehānismiem nevajadzētu skart jebkuras tādas fiziskas vai juridiskas personas tiesības uz aizstāvību, ko nelabvēlīgi ietekmē minēto pilnvaru un mehānismu īstenošana.

| (35) | Kompetentajām iestādēm, kas veic segto obligāciju publisko uzraudzību, vajadzētu būt arī pilnvarām piemērot administratīvus sodus un pieņemt citus administratīvus pasākumus, lai nodrošinātu iespējami lielāku darbības tvērumu pēc pārkāpuma un lai palīdzētu novērst turpmākus pārkāpumus neatkarīgi no tā, vai šādi pasākumi tiek kvalificēti kā administratīvi sodi vai kā citi administratīvi pasākumi saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Dalībvalstīm būtu jāspēj noteikt sodus papildus tiem, kas paredzēti šajā direktīvā. |
| --- | --- |

(35)

Kompetentajām iestādēm, kas veic segto obligāciju publisko uzraudzību, vajadzētu būt arī pilnvarām piemērot administratīvus sodus un pieņemt citus administratīvus pasākumus, lai nodrošinātu iespējami lielāku darbības tvērumu pēc pārkāpuma un lai palīdzētu novērst turpmākus pārkāpumus neatkarīgi no tā, vai šādi pasākumi tiek kvalificēti kā administratīvi sodi vai kā citi administratīvi pasākumi saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Dalībvalstīm būtu jāspēj noteikt sodus papildus tiem, kas paredzēti šajā direktīvā.

| (36) | Esošos valstu tiesību aktus attiecībā uz segtajām obligācijām raksturo tas, ka tiem piemēro detalizētu regulējumu valsts līmenī un segto obligāciju emisijas un programmu uzraudzību, lai nodrošinātu, ka vienmēr tiek ievērotas segto obligāciju ieguldītāju tiesības. Minētā uzraudzība ietver pastāvīgu programmas aspektu, nodrošinājuma prasību un seguma portfeļa kvalitātes pārraudzību. Būtisks ieguldītāju aizsardzības elements ir tas, ka ieguldītāji tiek pietiekamā līmenī informēti par tiesisko regulējumu, kas reglamentē segto obligāciju emisiju. Tādēļ ir atbilstīgi nodrošināt, ka kompetentās iestādes regulāri publicē informāciju par valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, un par veidu, kādā tās veic segto obligāciju publisko uzraudzību. |
| --- | --- |

(36)

Esošos valstu tiesību aktus attiecībā uz segtajām obligācijām raksturo tas, ka tiem piemēro detalizētu regulējumu valsts līmenī un segto obligāciju emisijas un programmu uzraudzību, lai nodrošinātu, ka vienmēr tiek ievērotas segto obligāciju ieguldītāju tiesības. Minētā uzraudzība ietver pastāvīgu programmas aspektu, nodrošinājuma prasību un seguma portfeļa kvalitātes pārraudzību. Būtisks ieguldītāju aizsardzības elements ir tas, ka ieguldītāji tiek pietiekamā līmenī informēti par tiesisko regulējumu, kas reglamentē segto obligāciju emisiju. Tādēļ ir atbilstīgi nodrošināt, ka kompetentās iestādes regulāri publicē informāciju par valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, un par veidu, kādā tās veic segto obligāciju publisko uzraudzību.

| (37) | Pašlaik segtās obligācijas Savienībā tiek tirgotas, izmantojot valstu līmeņa nosaukumus un marķējumus, daži no kuriem ir labi iedibināti, bet citi nav. Tādēļ, šķiet, būtu atbilstīgi ļaut kredītiestādēm, kas Savienībā emitē segtās obligācijas, izmantot īpašu marķējumu “Eiropas segtās obligācijas”, kad tās pārdod segtās obligācijas gan Savienības, gan trešo valstu ieguldītājiem, ja šīs segtās obligācijas atbilst prasībām, kas izklāstītas šajā direktīvā. Ja šādas segtās obligācijas atbilst arī Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantā noteiktajām prasībām, būtu jāļauj kredītiestādēm izmantot marķējumu “Eiropas segtās obligācijas (augstākā šķira)”. Minētais marķējums, kas norāda, ka ir ievērotas konkrētas papildu prasības, kuru rezultātā panākta īpaši augsta un plaši atzīta kvalitāte, varētu būt pievilcīgs pat dalībvalstīs ar labi iedibinātiem valsts līmeņa marķējumiem. Marķējumu “Eiropas segtās obligācijas” un “Eiropas segtās obligācijas (augstākā šķira)” mērķis ir atvieglot ieguldītājiem veikt novērtējumu par segto obligāciju kvalitāti un līdz ar to padarīt tās pievilcīgākas kā ieguldījumu instrumentus gan Savienībā, gan ārpus tās. Tomēr abu minēto marķējumu izmantošanai vajadzētu būt brīvprātīgai, un dalībvalstīm būtu jāspēj saglabāt savu esošo valsts līmeņa nosaukumu un marķējuma regulējumu paralēli abiem minētajiem marķējumiem. |
| --- | --- |

(37)

Pašlaik segtās obligācijas Savienībā tiek tirgotas, izmantojot valstu līmeņa nosaukumus un marķējumus, daži no kuriem ir labi iedibināti, bet citi nav. Tādēļ, šķiet, būtu atbilstīgi ļaut kredītiestādēm, kas Savienībā emitē segtās obligācijas, izmantot īpašu marķējumu “Eiropas segtās obligācijas”, kad tās pārdod segtās obligācijas gan Savienības, gan trešo valstu ieguldītājiem, ja šīs segtās obligācijas atbilst prasībām, kas izklāstītas šajā direktīvā. Ja šādas segtās obligācijas atbilst arī Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantā noteiktajām prasībām, būtu jāļauj kredītiestādēm izmantot marķējumu “Eiropas segtās obligācijas (augstākā šķira)”. Minētais marķējums, kas norāda, ka ir ievērotas konkrētas papildu prasības, kuru rezultātā panākta īpaši augsta un plaši atzīta kvalitāte, varētu būt pievilcīgs pat dalībvalstīs ar labi iedibinātiem valsts līmeņa marķējumiem. Marķējumu “Eiropas segtās obligācijas” un “Eiropas segtās obligācijas (augstākā šķira)” mērķis ir atvieglot ieguldītājiem veikt novērtējumu par segto obligāciju kvalitāti un līdz ar to padarīt tās pievilcīgākas kā ieguldījumu instrumentus gan Savienībā, gan ārpus tās. Tomēr abu minēto marķējumu izmantošanai vajadzētu būt brīvprātīgai, un dalībvalstīm būtu jāspēj saglabāt savu esošo valsts līmeņa nosaukumu un marķējuma regulējumu paralēli abiem minētajiem marķējumiem.

| (38) | Lai izvērtētu šīs direktīvas piemērošanu, Komisijai ciešā sadarbībā ar EBI būtu jāuzrauga segto obligāciju attīstība Savienībā un jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par ieguldītāju aizsardzības līmeni un norisēm segto obligāciju tirgos. Ziņojumā būtu arī jāpievēršas norisēm saistībā ar aktīviem, ar kuriem tiek nodrošināta segto obligāciju emisija. Tā kā pagarināma termiņa struktūru izmantošana aizvien pieaug, Komisijai būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei arī par to, kā darbojas segtās obligācijas ar pagarināma termiņa struktūrām, un par riskiem un ieguvumiem, kas izriet no šādu segto obligāciju emitēšanas. |
| --- | --- |

(38)

Lai izvērtētu šīs direktīvas piemērošanu, Komisijai ciešā sadarbībā ar EBI būtu jāuzrauga segto obligāciju attīstība Savienībā un jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par ieguldītāju aizsardzības līmeni un norisēm segto obligāciju tirgos. Ziņojumā būtu arī jāpievēršas norisēm saistībā ar aktīviem, ar kuriem tiek nodrošināta segto obligāciju emisija. Tā kā pagarināma termiņa struktūru izmantošana aizvien pieaug, Komisijai būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei arī par to, kā darbojas segtās obligācijas ar pagarināma termiņa struktūrām, un par riskiem un ieguvumiem, kas izriet no šādu segto obligāciju emitēšanas.

| (39) | Tirgus dalībnieki un citi ir ierosinājuši, lai bankas kā papildu instrumentu reālās ekonomikas finansēšanai izmantotu jaunu finanšu instrumentu grupu ar nosaukumu “Eiropas nodrošinātās parādzīmes” (ESN), kam par segumu kalpotu aktīvi, kas ir riskantāki nekā publiskie riska darījumi un hipotēkas un kas saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem nav atbilstīgi segtie aktīvi. Komisija 2017. gada 3. oktobrī apspriedās ar EBI, lai novērtētu, kādā mērā ESN varētu izmantot paraugpraksi, ko EBI ir definējusi attiecībā uz tradicionālajām segtajām obligācijām, atbilstošu ESN riska režīmu un ESN emisiju iespējamo ietekmi uz banku bilances apgrūtinājuma līmeni. Kā atbildi EBI 2018. gada 24. jūlijā izdeva ziņojumu. Līdztekus EBI ziņojumam Komisija 2018. gada 12. oktobrī publicēja pētījumu. Komisijas pētījumā un EBI ziņojumā secināts, ka ir vajadzīgs papildu novērtējums, piemēram, par regulatīvo režīmu. Tāpēc Komisijai būtu jāturpina novērtēt, vai būtu vajadzīgs tiesiskais regulējums par ESN, un būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par saviem konstatējumiem, attiecīgā gadījumā pievienojot tam tiesību akta priekšlikumu. |
| --- | --- |

(39)

Tirgus dalībnieki un citi ir ierosinājuši, lai bankas kā papildu instrumentu reālās ekonomikas finansēšanai izmantotu jaunu finanšu instrumentu grupu ar nosaukumu “Eiropas nodrošinātās parādzīmes” (ESN), kam par segumu kalpotu aktīvi, kas ir riskantāki nekā publiskie riska darījumi un hipotēkas un kas saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem nav atbilstīgi segtie aktīvi. Komisija 2017. gada 3. oktobrī apspriedās ar EBI, lai novērtētu, kādā mērā ESN varētu izmantot paraugpraksi, ko EBI ir definējusi attiecībā uz tradicionālajām segtajām obligācijām, atbilstošu ESN riska režīmu un ESN emisiju iespējamo ietekmi uz banku bilances apgrūtinājuma līmeni. Kā atbildi EBI 2018. gada 24. jūlijā izdeva ziņojumu. Līdztekus EBI ziņojumam Komisija 2018. gada 12. oktobrī publicēja pētījumu. Komisijas pētījumā un EBI ziņojumā secināts, ka ir vajadzīgs papildu novērtējums, piemēram, par regulatīvo režīmu. Tāpēc Komisijai būtu jāturpina novērtēt, vai būtu vajadzīgs tiesiskais regulējums par ESN, un būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par saviem konstatējumiem, attiecīgā gadījumā pievienojot tam tiesību akta priekšlikumu.

| (40) | Pašlaik nepastāv režīms, saskaņā ar kuru Savienība varētu atzīt tādu segto obligāciju līdzvērtīgumu, ko emitējušas kredītiestādes trešās valstīs, izņemot prudenciālā kontekstā, kad dažu trešo valstu obligācijām saskaņā ar noteiktiem nosacījumiem piemēro preferenciālu režīmu attiecībā uz likviditāti. Tāpēc Komisijai ciešā sadarbībā ar EBI būtu jāizvērtē nepieciešamība ieviest līdzvērtīguma režīmu attiecībā uz trešo valstu segto obligāciju emitentiem un ieguldītājiem un tā nozīmīgums. Komisijai ne vēlāk kā divus gadus pēc dienas, no kuras dalībvalstīm ir jāpiemēro valsts tiesību aktu noteikumi, ar kuriem transponē šo direktīvu, būtu par to jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā pievienojot tam tiesību akta priekšlikumu. |
| --- | --- |

(40)

Pašlaik nepastāv režīms, saskaņā ar kuru Savienība varētu atzīt tādu segto obligāciju līdzvērtīgumu, ko emitējušas kredītiestādes trešās valstīs, izņemot prudenciālā kontekstā, kad dažu trešo valstu obligācijām saskaņā ar noteiktiem nosacījumiem piemēro preferenciālu režīmu attiecībā uz likviditāti. Tāpēc Komisijai ciešā sadarbībā ar EBI būtu jāizvērtē nepieciešamība ieviest līdzvērtīguma režīmu attiecībā uz trešo valstu segto obligāciju emitentiem un ieguldītājiem un tā nozīmīgums. Komisijai ne vēlāk kā divus gadus pēc dienas, no kuras dalībvalstīm ir jāpiemēro valsts tiesību aktu noteikumi, ar kuriem transponē šo direktīvu, būtu par to jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā pievienojot tam tiesību akta priekšlikumu.

| (41) | Segtajām obligācijām ir raksturīgs vairākus gadus ilgs plānots termiņš. Tādēļ ir jāiekļauj pārejas pasākumi, lai nodrošinātu, ka netiek ietekmētas segtās obligācijas, kuras ir emitētas pirms 2022. gada 8. jūlija. Līdz ar to segtajām obligācijām, kas emitētas pirms minētā datuma, būtu pastāvīgi jāatbilst Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā noteiktajām prasībām, un tās būtu jāatbrīvo no lielākās daļas jauno prasību, kas noteiktas šajā direktīvā. Šādas nodrošinātās obligācijas būtu arī turpmāk jāvar dēvēt par segtajām obligācijām, ja to atbilstība Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktam, redakcijā, kas piemērojama to emisijas dienā, un šīs direktīvas prasībām, kuras uz tām attiecas, ir pakļauta to kompetento iestāžu uzraudzībai, kas izraudzītas saskaņā ar šo direktīvu. Šāda uzraudzība nebūtu jāattiecina uz šīs direktīvas prasībām, no kurām šādas segtās obligācijas ir atbrīvotas. Dažās dalībvalstīs ISIN kodi ir atvērti ilgākam laikposmam, kas ļauj pastāvīgi emitēt segtās obligācijas saskaņā ar minēto kodu, lai palielinātu minētās segtās obligācijas (papildu emisijas) apjomu (emisijas apjomu). Pārejas pasākumiem būtu jāaptver segto obligāciju papildu emisijas saskaņā ar ISIN kodiem, kas atvērti pirms 2022. gada 8. jūlija, ievērojot vairākus ierobežojumus. |
| --- | --- |

(41)

Segtajām obligācijām ir raksturīgs vairākus gadus ilgs plānots termiņš. Tādēļ ir jāiekļauj pārejas pasākumi, lai nodrošinātu, ka netiek ietekmētas segtās obligācijas, kuras ir emitētas pirms 2022. gada 8. jūlija. Līdz ar to segtajām obligācijām, kas emitētas pirms minētā datuma, būtu pastāvīgi jāatbilst Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā noteiktajām prasībām, un tās būtu jāatbrīvo no lielākās daļas jauno prasību, kas noteiktas šajā direktīvā. Šādas nodrošinātās obligācijas būtu arī turpmāk jāvar dēvēt par segtajām obligācijām, ja to atbilstība Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktam, redakcijā, kas piemērojama to emisijas dienā, un šīs direktīvas prasībām, kuras uz tām attiecas, ir pakļauta to kompetento iestāžu uzraudzībai, kas izraudzītas saskaņā ar šo direktīvu. Šāda uzraudzība nebūtu jāattiecina uz šīs direktīvas prasībām, no kurām šādas segtās obligācijas ir atbrīvotas. Dažās dalībvalstīs ISIN kodi ir atvērti ilgākam laikposmam, kas ļauj pastāvīgi emitēt segtās obligācijas saskaņā ar minēto kodu, lai palielinātu minētās segtās obligācijas (papildu emisijas) apjomu (emisijas apjomu). Pārejas pasākumiem būtu jāaptver segto obligāciju papildu emisijas saskaņā ar ISIN kodiem, kas atvērti pirms 2022. gada 8. jūlija, ievērojot vairākus ierobežojumus.

| (42) | Tā kā attiecībā uz segtajām obligācijām tiek noteikts vienots regulējums, būtu jāgroza segto obligāciju apraksts Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā. Direktīvā 2014/59/ES segtās obligācijas ir definētas, atsaucoties uz Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktu. Tā kā minētais apraksts būtu jāgroza, būtu jāgroza arī Direktīva 2014/59/ES. Turklāt, lai novērstu, ka tiek ietekmētas segtās obligācijas, kas emitētas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktu pirms 2022. gada 8. jūlija, minētās segtās obligācijas būtu jāturpina saukt par segtajām obligācijām līdz to termiņa beigām. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 2009/65/EK un 2014/59/ES. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā attiecībā uz segtajām obligācijām tiek noteikts vienots regulējums, būtu jāgroza segto obligāciju apraksts Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā. Direktīvā 2014/59/ES segtās obligācijas ir definētas, atsaucoties uz Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktu. Tā kā minētais apraksts būtu jāgroza, būtu jāgroza arī Direktīva 2014/59/ES. Turklāt, lai novērstu, ka tiek ietekmētas segtās obligācijas, kas emitētas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktu pirms 2022. gada 8. jūlija, minētās segtās obligācijas būtu jāturpina saukt par segtajām obligācijām līdz to termiņa beigām. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 2009/65/EK un 2014/59/ES.

| (43) | Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (14) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (14) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

| (44) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, izveidot kopēju regulējumu attiecībā uz segtajām obligācijām, lai nodrošinātu, ka segto obligāciju strukturālās iezīmes visā Savienībā atbilst zemāka riska profilam, kas pamato Savienības preferenciālo režīmu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, ņemot vērā vajadzību turpmāk attīstīt segto obligāciju tirgu visā Savienībā un atbalstīt pārrobežu ieguldījumus Savienībā, to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, izveidot kopēju regulējumu attiecībā uz segtajām obligācijām, lai nodrošinātu, ka segto obligāciju strukturālās iezīmes visā Savienībā atbilst zemāka riska profilam, kas pamato Savienības preferenciālo režīmu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, ņemot vērā vajadzību turpmāk attīstīt segto obligāciju tirgu visā Savienībā un atbalstīt pārrobežu ieguldījumus Savienībā, to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (45) | Notika apspriešanās ar Eiropas Centrālā banku, kas sniedza savu atzinumu 2018. gada 22. augustā. |
| --- | --- |

(45)

Notika apspriešanās ar Eiropas Centrālā banku, kas sniedza savu atzinumu 2018. gada 22. augustā.

| (46) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (15) 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, un tas sniedza atzinumu 2018. gada 12. oktobrī. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (15) 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, un tas sniedza atzinumu 2018. gada 12. oktobrī.

| (47) | Kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, iegūst ievērojamu personas datu apjomu. Šādai apstrādei vienmēr būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 2016/679 (16). Tāpat personas datu apstrāde, ko veic Eiropas Banku iestāde, ja, kā prasīts šajā direktīvā, tā uztur centrālu datubāzi ar administratīviem sodiem un citiem administratīviem pasākumiem, par kuriem valsts kompetentās iestādes ir paziņojušas, būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (17), |
| --- | --- |

(47)

Kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, iegūst ievērojamu personas datu apjomu. Šādai apstrādei vienmēr būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 2016/679 (16). Tāpat personas datu apstrāde, ko veic Eiropas Banku iestāde, ja, kā prasīts šajā direktīvā, tā uztur centrālu datubāzi ar administratīviem sodiem un citiem administratīviem pasākumiem, par kuriem valsts kompetentās iestādes ir paziņojušas, būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (17),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I SADAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šajā direktīvā ir paredzēti šādi ieguldītāju aizsardzības noteikumi attiecībā uz:

| 1) | segto obligāciju emisijas prasībām; |
| --- | --- |

1)

segto obligāciju emisijas prasībām;

| 2) | segto obligāciju strukturālajām iezīmēm; |
| --- | --- |

2)

segto obligāciju strukturālajām iezīmēm;

| 3) | segto obligāciju publisko uzraudzību; |
| --- | --- |

3)

segto obligāciju publisko uzraudzību;

| 4) | publicēšanas prasībām attiecībā uz segtajām obligācijām. |
| --- | --- |

4)

publicēšanas prasībām attiecībā uz segtajām obligācijām.

2. pants

Darbības joma

Šī direktīva attiecas uz segtajām obligācijām, kuras emitējušas kredītiestādes, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “segtā obligācija” ir parādsaistība, kuru emitējusi kredītiestāde saskaņā ar tiem valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē šīs direktīvas obligātās prasības, un kas ir nodrošināta ar segtajiem aktīviem, attiecībā uz kuriem segto obligāciju ieguldītājiem ir tieša regresa tiesības; |
| --- | --- |

1)

“segtā obligācija” ir parādsaistība, kuru emitējusi kredītiestāde saskaņā ar tiem valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē šīs direktīvas obligātās prasības, un kas ir nodrošināta ar segtajiem aktīviem, attiecībā uz kuriem segto obligāciju ieguldītājiem ir tieša regresa tiesības;

| 2) | “segto obligāciju programma” ir segto obligāciju emisijas strukturālās iezīmes, kas noteiktas ar normatīvajiem aktiem un līguma noteikumiem saskaņā ar atļauju, kas piešķirta kredītiestādei, kura emitē segtās obligācijas; |
| --- | --- |

2)

“segto obligāciju programma” ir segto obligāciju emisijas strukturālās iezīmes, kas noteiktas ar normatīvajiem aktiem un līguma noteikumiem saskaņā ar atļauju, kas piešķirta kredītiestādei, kura emitē segtās obligācijas;

| 3) | “seguma portfelis” ir skaidri definētu aktīvu kopums, kas nodrošina ar segtajām obligācijām saistītās maksājumu saistības un kas ir nošķirti no citiem aktīviem, kurus glabā kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas; |
| --- | --- |

3)

“seguma portfelis” ir skaidri definētu aktīvu kopums, kas nodrošina ar segtajām obligācijām saistītās maksājumu saistības un kas ir nošķirti no citiem aktīviem, kurus glabā kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas;

| 4) | “seguma aktīvi” ir seguma portfelī iekļautie aktīvi; |
| --- | --- |

4)

“seguma aktīvi” ir seguma portfelī iekļautie aktīvi;

| 5) | “nodrošinājuma aktīvi” ir fiziskie aktīvi un aktīvi riska darījumu veidā, ar kuriem nodrošina seguma aktīvus; |
| --- | --- |

5)

“nodrošinājuma aktīvi” ir fiziskie aktīvi un aktīvi riska darījumu veidā, ar kuriem nodrošina seguma aktīvus;

| 6) | “nošķiršana” ir darbības, ko veic kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, lai identificētu seguma aktīvus un juridiski padarītu tos nepieejamus kreditoriem, kuri nav segto obligāciju ieguldītāji un atvasināto instrumentu līgumu darījumu partneri; |
| --- | --- |

6)

“nošķiršana” ir darbības, ko veic kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, lai identificētu seguma aktīvus un juridiski padarītu tos nepieejamus kreditoriem, kuri nav segto obligāciju ieguldītāji un atvasināto instrumentu līgumu darījumu partneri;

| 7) | “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā; |
| --- | --- |

7)

“kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;

| 8) | “specializēta hipotēku kredītiestāde” ir kredītiestāde, kura finansē aizdevumus, tikai vai galvenokārt emitējot segtās obligācijas, kurai ar tiesību aktiem ir ļauts veikt tikai hipotēku un publiskā sektora aizdevumus un kurai nav ļauts pieņemt noguldījumus, bet kura no sabiedrības pieņem citus atmaksājamus līdzekļus; |
| --- | --- |

8)

“specializēta hipotēku kredītiestāde” ir kredītiestāde, kura finansē aizdevumus, tikai vai galvenokārt emitējot segtās obligācijas, kurai ar tiesību aktiem ir ļauts veikt tikai hipotēku un publiskā sektora aizdevumus un kurai nav ļauts pieņemt noguldījumus, bet kura no sabiedrības pieņem citus atmaksājamus līdzekļus;

| 9) | “automātiska paātrināšana” ir situācija, kad segtā obligācija emitenta maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā automātiski kļūst nekavējoties izpildāma un apmaksājama un kad maksājumi segto obligāciju ieguldītājiem ir izpildāma prasība, kas jāatmaksā pirms sākotnējā termiņa beigām; |
| --- | --- |

9)

“automātiska paātrināšana” ir situācija, kad segtā obligācija emitenta maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā automātiski kļūst nekavējoties izpildāma un apmaksājama un kad maksājumi segto obligāciju ieguldītājiem ir izpildāma prasība, kas jāatmaksā pirms sākotnējā termiņa beigām;

| 10) | “tirgus vērtība” nekustamā īpašuma nolūkā ir tirgus vērtība, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 76. apakšpunktā; |
| --- | --- |

10)

“tirgus vērtība” nekustamā īpašuma nolūkā ir tirgus vērtība, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 76. apakšpunktā;

| 11) | “hipotekārā vērtība” nekustamā īpašuma nolūkā ir hipotekārā vērtība, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 74. apakšpunktā; |
| --- | --- |

11)

“hipotekārā vērtība” nekustamā īpašuma nolūkā ir hipotekārā vērtība, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 74. apakšpunktā;

| 12) | “primārie aktīvi” ir seguma portfelī dominējošie aktīvi, kas nosaka seguma portfeļa būtību; |
| --- | --- |

12)

“primārie aktīvi” ir seguma portfelī dominējošie aktīvi, kas nosaka seguma portfeļa būtību;

| 13) | “aizstājējaktīvi” ir aktīvi, kas papildina seguma prasības un kas nav primārie aktīvi; |
| --- | --- |

13)

“aizstājējaktīvi” ir aktīvi, kas papildina seguma prasības un kas nav primārie aktīvi;

| 14) | “virsnodrošināšana” ir likumā, līgumā vai brīvprātīgi noteikts nodrošinājuma līmeņa kopums, kas pārsniedz 15. pantā minēto seguma prasību; |
| --- | --- |

14)

“virsnodrošināšana” ir likumā, līgumā vai brīvprātīgi noteikts nodrošinājuma līmeņa kopums, kas pārsniedz 15. pantā minēto seguma prasību;

| 15) | “saskaņota finansējuma prasības” ir noteikumi, kas paredz, ka naudas plūsmas starp saistībām un aktīviem, kuri kļūst izpildāmi, ir jāsaskaņo, ar līguma noteikumiem nodrošinot, ka maksājumi no aizņēmējiem un atvasinātā instrumenta līgumu darījumu partneriem ir jāsamaksā pirms maksājumu veikšanas segto obligāciju ieguldītājiem un atvasinātā instrumenta līgumu darījumu partneriem, ka saņemtās summas ir vismaz līdzvērtīgas maksājumiem segto obligāciju ieguldītājiem un atvasinātā instrumenta līgumu darījumu partneriem un ka no aizņēmējiem un atvasinātā instrumenta līgumu darījumu partneriem saņemtās summas tiek iekļautas seguma portfelī saskaņā ar šīs direktīvas 16. panta 3. punktu, līdz šie maksājumi kļūst maksājami segto obligāciju ieguldītājiem un atvasināto instrumentu darījumu partneriem; |
| --- | --- |

15)

“saskaņota finansējuma prasības” ir noteikumi, kas paredz, ka naudas plūsmas starp saistībām un aktīviem, kuri kļūst izpildāmi, ir jāsaskaņo, ar līguma noteikumiem nodrošinot, ka maksājumi no aizņēmējiem un atvasinātā instrumenta līgumu darījumu partneriem ir jāsamaksā pirms maksājumu veikšanas segto obligāciju ieguldītājiem un atvasinātā instrumenta līgumu darījumu partneriem, ka saņemtās summas ir vismaz līdzvērtīgas maksājumiem segto obligāciju ieguldītājiem un atvasinātā instrumenta līgumu darījumu partneriem un ka no aizņēmējiem un atvasinātā instrumenta līgumu darījumu partneriem saņemtās summas tiek iekļautas seguma portfelī saskaņā ar šīs direktīvas 16. panta 3. punktu, līdz šie maksājumi kļūst maksājami segto obligāciju ieguldītājiem un atvasināto instrumentu darījumu partneriem;

| 16) | “neto likviditātes izejošās naudas plūsmas” ir visi izejošie maksājumi, kuru termiņš ir viena diena, tostarp pamatsummas, procentu maksājumi un maksājumi saskaņā ar atvasināto instrumentu līgumiem segto obligāciju programmas ietvaros, no kuriem atskaitīti visi maksājumi, kas tajā pašā dienā maksājami par prasījumiem, kuri saistīti ar seguma portfeļa aktīviem; |
| --- | --- |

16)

“neto likviditātes izejošās naudas plūsmas” ir visi izejošie maksājumi, kuru termiņš ir viena diena, tostarp pamatsummas, procentu maksājumi un maksājumi saskaņā ar atvasināto instrumentu līgumiem segto obligāciju programmas ietvaros, no kuriem atskaitīti visi maksājumi, kas tajā pašā dienā maksājami par prasījumiem, kuri saistīti ar seguma portfeļa aktīviem;

| 17) | “pagarināma termiņa struktūra” ir mehānisms, kas dod iespēju segto obligāciju paredzēto termiņu pagarināt uz iepriekš noteiktu laiku un gadījumā, ja iestājas konkrēts izraisītājnotikums; |
| --- | --- |

17)

“pagarināma termiņa struktūra” ir mehānisms, kas dod iespēju segto obligāciju paredzēto termiņu pagarināt uz iepriekš noteiktu laiku un gadījumā, ja iestājas konkrēts izraisītājnotikums;

| 18) | “segto obligāciju publiskā uzraudzība” ir segto obligāciju programmu uzraudzība, kas nodrošina atbilstību segto obligāciju emitēšanai piemērojamajām prasībām un šo prasību izpildi; |
| --- | --- |

18)

“segto obligāciju publiskā uzraudzība” ir segto obligāciju programmu uzraudzība, kas nodrošina atbilstību segto obligāciju emitēšanai piemērojamajām prasībām un šo prasību izpildi;

| 19) | “īpašais administrators” ir persona vai struktūra, kura ir iecelta, lai pārvaldītu segto obligāciju programmu tad, ja kredītiestāde, kura emitē segtās obligācijas saskaņā ar minēto programmu, kļūst maksātnespējīga vai ja šāda kredītiestāde ir atzīta par tādu, kas kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 32. panta 1. punktu, vai – ārkārtas apstākļos – ja attiecīgā kompetentā iestāde konstatē, ka attiecīgās kredītiestādes pienācīga darbība ir nopietni apdraudēta; |
| --- | --- |

19)

“īpašais administrators” ir persona vai struktūra, kura ir iecelta, lai pārvaldītu segto obligāciju programmu tad, ja kredītiestāde, kura emitē segtās obligācijas saskaņā ar minēto programmu, kļūst maksātnespējīga vai ja šāda kredītiestāde ir atzīta par tādu, kas kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 32. panta 1. punktu, vai – ārkārtas apstākļos – ja attiecīgā kompetentā iestāde konstatē, ka attiecīgās kredītiestādes pienācīga darbība ir nopietni apdraudēta;

| 20) | “noregulējums’” ir noregulējums, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktā; |
| --- | --- |

20)

“noregulējums’” ir noregulējums, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktā;

| 21) | “grupa” ir grupa, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 138. apakšpunktā |
| --- | --- |

21)

“grupa” ir grupa, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 138. apakšpunktā

| 22) | “publiski uzņēmumi” ir publiski uzņēmumi, kā definēts Komisijas Direktīvas 2006/111/EK 2. panta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

22)

“publiski uzņēmumi” ir publiski uzņēmumi, kā definēts Komisijas Direktīvas 2006/111/EK 2. panta b) apakšpunktā.

II SADAĻA

SEGTO OBLIGĀCIJU STRUKTURĀLĀS IEZĪMES

1. NODAĻA

Divējāda regresa tiesības un neaizskaramība bankrota gadījumā

4. pants

Divējāda regresa tiesības

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus, kas segto obligāciju ieguldītājiem un atvasināto instrumentu līgumu darījumu partneriem, kuri atbilst 11. panta prasībām, dod tiesības uz šādiem prasījumiem:

| a) | prasījums pret kredītiestādi, kas emitē segtās obligācijas; |
| --- | --- |

a)

prasījums pret kredītiestādi, kas emitē segtās obligācijas;

| b) | kredītiestādes, kura emitē segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā – prioritārs prasījums pret seguma aktīvos iekļauto pamatsummu un visiem uzkrātajiem un nākotnes procentiem; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādes, kura emitē segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā – prioritārs prasījums pret seguma aktīvos iekļauto pamatsummu un visiem uzkrātajiem un nākotnes procentiem;

| c) | kredītiestādes, kura emitē segtās obligācijas, maksātnespējas gadījumā un ja b) apakšpunktā minēto prioritāro prasījumu nevar pilnībā izpildīt – prasījums pret konkrētās maksātnespējīgas kredītiestādes mantu, kas ir līdzvērtīgs tādu kredītiestādes parasto nenodrošināto kreditoru prasījumiem, kuri ir noteikti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas reglamentē prasījumu prioritāti parastajā maksātnespējas procedūrā. |
| --- | --- |

c)

kredītiestādes, kura emitē segtās obligācijas, maksātnespējas gadījumā un ja b) apakšpunktā minēto prioritāro prasījumu nevar pilnībā izpildīt – prasījums pret konkrētās maksātnespējīgas kredītiestādes mantu, kas ir līdzvērtīgs tādu kredītiestādes parasto nenodrošināto kreditoru prasījumiem, kuri ir noteikti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas reglamentē prasījumu prioritāti parastajā maksātnespējas procedūrā.

2.   Prasījumi, kas minēti 1. punktā, aprobežojas ar pilna maksājuma saistībām, kas ir piesaistītas segtajām obligācijām.

3.   Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā specializētas hipotēku kredītiestādes maksātnespējas gadījumā dalībvalstis var paredzēt noteikumus, kas segto obligāciju ieguldītājiem un atvasināto instrumentu līgumu darījumu partneriem, kuri atbilst 11. panta prasībām, piešķir prasījumu, kas ir augstākas prioritātes nekā minētās specializētās hipotēku kredītiestādes parasto nenodrošināto kreditoru prasījums, kuri noteikti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas reglamentē kreditoru hierarhiju parastās maksātnespējas procedūras ietvaros, bet ir zemākas prioritātes nekā citu privileģēto kreditoru prasījums.

5. pants

Segto obligāciju neaizskaramība bankrota gadījumā

Dalībvalstis nodrošina, ka ar segtajām obligācijām saistītajām maksājumu saistībām nepiemēro automātisku paātrināšanu kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā.

2. NODAĻA

Seguma portfelis un segums

I iedaļa

Atbilstīgi aktīvi

6. pants

Atbilstīgie seguma aktīvi

1.   Dalībvalstis pieprasa, lai segtās obligācijas vienmēr ir nodrošinātas ar:

| a) | aktīviem, kas ir atbilstīgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punktu, ar noteikumu, ka segtās obligācijas emitējošā kredītiestāde atbilst minētās regulas 129. panta 1.a līdz 3. punkta prasībām; |
| --- | --- |

a)

aktīviem, kas ir atbilstīgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punktu, ar noteikumu, ka segtās obligācijas emitējošā kredītiestāde atbilst minētās regulas 129. panta 1.a līdz 3. punkta prasībām;

| b) | augstas kvalitātes seguma aktīviem, kas nodrošina, ka segtās obligācijas emitējošajai kredītiestādei ir maksājuma prasījums, kā noteikts 2. punktā, un kas ir nodrošināti ar 3. punktā minētajiem nodrošinājuma aktīviem; vai |
| --- | --- |

b)

augstas kvalitātes seguma aktīviem, kas nodrošina, ka segtās obligācijas emitējošajai kredītiestādei ir maksājuma prasījums, kā noteikts 2. punktā, un kas ir nodrošināti ar 3. punktā minētajiem nodrošinājuma aktīviem; vai

| c) | aktīviem, kas ir aizdevumi publiskiem uzņēmumiem vai šādu uzņēmumu garantēti aizdevumi, ievērojot šā panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

aktīviem, kas ir aizdevumi publiskiem uzņēmumiem vai šādu uzņēmumu garantēti aizdevumi, ievērojot šā panta 4. punktu.

2.   Uz 1. punkta b) apakšpunktā minēto maksājuma prasījumu attiecas šādas juridiskas prasības:

| a) | aktīvs ir maksājuma prasījums par naudas summu, kam ir minimālā vērtība, kura nosakāma jebkurā laikā, kas ir juridiski spēkā esošs un izpildāms, kam nepiemēro nekādus citus nosacījumus kā tikai nosacījumu, ka prasījuma termiņš beidzas kādā datumā nākotnē, un kas ir nodrošināts ar hipotēku, maksājumu, aizturējuma tiesībām vai citu garantiju; |
| --- | --- |

a)

aktīvs ir maksājuma prasījums par naudas summu, kam ir minimālā vērtība, kura nosakāma jebkurā laikā, kas ir juridiski spēkā esošs un izpildāms, kam nepiemēro nekādus citus nosacījumus kā tikai nosacījumu, ka prasījuma termiņš beidzas kādā datumā nākotnē, un kas ir nodrošināts ar hipotēku, maksājumu, aizturējuma tiesībām vai citu garantiju;

| b) | hipotēka, maksājums, aizturējuma tiesības vai cita garantija, ar ko nodrošina, ka maksājuma prasījums ir izpildāms; |
| --- | --- |

b)

hipotēka, maksājums, aizturējuma tiesības vai cita garantija, ar ko nodrošina, ka maksājuma prasījums ir izpildāms;

| c) | ir izpildītas visas juridiskās prasības aktīva hipotēkas, maksājuma, aizturējuma tiesību vai garantijas, ar ko nodrošina maksājuma prasījumu, izveidošanai; |
| --- | --- |

c)

ir izpildītas visas juridiskās prasības aktīva hipotēkas, maksājuma, aizturējuma tiesību vai garantijas, ar ko nodrošina maksājuma prasījumu, izveidošanai;

| d) | hipotēka, maksājums, aizturējuma tiesības vai garantija, ar ko maksājuma prasījums ir nodrošināts, ļauj kredītiestādei, kura emitē segtās obligācijas, bez liekas kavēšanās atgūt šā prasījuma vērtību. |
| --- | --- |

d)

hipotēka, maksājums, aizturējuma tiesības vai garantija, ar ko maksājuma prasījums ir nodrošināts, ļauj kredītiestādei, kura emitē segtās obligācijas, bez liekas kavēšanās atgūt šā prasījuma vērtību.

Dalībvalstis pieprasa, lai kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, novērtē maksājuma prasījumu izpildāmību un nodrošinājuma aktīvu realizācijas spēju pirms to iekļaušanas seguma portfelī.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie nodrošinājuma aktīvi atbilst vienai no šādām prasībām:

| a) | attiecībā uz fiziskiem nodrošinājuma aktīviem pastāv vērtēšanas standarti, kurus parasti pieņem eksperti un kuri ir piemēroti attiecīgajam fiziskajam nodrošinājuma aktīvam, un pastāv publisks reģistrs, kurā reģistrē īpašumtiesības uz minētajiem fiziskajiem nodrošinājuma aktīviem un prasības pret tiem; vai |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz fiziskiem nodrošinājuma aktīviem pastāv vērtēšanas standarti, kurus parasti pieņem eksperti un kuri ir piemēroti attiecīgajam fiziskajam nodrošinājuma aktīvam, un pastāv publisks reģistrs, kurā reģistrē īpašumtiesības uz minētajiem fiziskajiem nodrošinājuma aktīviem un prasības pret tiem; vai

| b) | attiecībā uz aktīviem, kas ir riska darījumi, riska darījumu partnera drošums un stabilitāte tiek secināta, ņemot vērā tā nodokļu noteikšanas iespējas vai arī tā pakļaušanu pastāvīgai publiskai uzraudzībai saistībā ar šā partnera darbības stabilitāti un finansiālo maksātspēju. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz aktīviem, kas ir riska darījumi, riska darījumu partnera drošums un stabilitāte tiek secināta, ņemot vērā tā nodokļu noteikšanas iespējas vai arī tā pakļaušanu pastāvīgai publiskai uzraudzībai saistībā ar šā partnera darbības stabilitāti un finansiālo maksātspēju.

Fiziski nodrošinājuma aktīvi, kas minēti šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, palīdz segt saistības, kas saistītas ar segto obligāciju, līdz mazākajai no to aizturējuma tiesību pamatsummām, kuras ir apvienotas ar jebkādām iepriekšējām aizturējuma tiesībām, un 70 % no šo fizisko nodrošinājuma aktīvu vērtības. Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētajiem fiziskajiem nodrošinājuma aktīviem, ar kuriem nodrošina aktīvus, kā minēts 1. punkta a) apakšpunktā, nav jāatbilst 70 % ierobežojumam vai Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punktā noteiktajiem ierobežojumiem.

Ja šā punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkā attiecībā uz konkrētu fizisko nodrošinājuma aktīvu nav publiska reģistra, dalībvalstis var paredzēt citu veidu minētā fiziskā nodrošinājuma aktīva īpašumtiesību un ar to saistīto prasījumu sertificēšanai, ciktāl minētais sertificēšanas veids nodrošina aizsardzību, kas ir salīdzināma ar to, kādu nodrošina publiskais reģistrs, tādā nozīmē, ka saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem tā ļauj ieinteresētām trešām personām piekļūt informācijai saistībā ar apgrūtinātā fiziskā nodrošinājuma aktīva identifikāciju, īpašumtiesību attiecināšanu, apgrūtinājumu dokumentēšanu un attiecināšanu un nodrošinājuma interešu izpildāmību.

4.   Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā uz segtajām obligācijām, kas nodrošinātas ar aizdevumiem publiskiem uzņēmumiem vai ko tie garantē kā primāros aktīvus, attiecina minimālo līmeni, kas ir 10 % no virsnodrošināšanas, ievērojot visus šādus nosacījumus:

| a) | publiskie uzņēmumi sniedz būtiskus sabiedriskos pakalpojumus, pamatojoties uz licenci, koncesijas līgumu vai cita veida pilnvarojumu, ko piešķir valsts iestāde; |
| --- | --- |

a)

publiskie uzņēmumi sniedz būtiskus sabiedriskos pakalpojumus, pamatojoties uz licenci, koncesijas līgumu vai cita veida pilnvarojumu, ko piešķir valsts iestāde;

| b) | publiskie uzņēmumi ir pakļauti publiskai uzraudzībai; |
| --- | --- |

b)

publiskie uzņēmumi ir pakļauti publiskai uzraudzībai;

| c) | publiskajiem uzņēmumiem ir pietiekamas ieņēmumu gūšanas pilnvaras, ko nodrošina tas, ka šādi publiski uzņēmumi:






  i) | ir pietiekami elastīgi, lai iekasētu un palielinātu maksas, maksājumus un debitoru parādus par sniegtajiem pakalpojumiem, lai nodrošinātu savu finansiālo stabilitāti un maksātspēju; |
| --- | --- | --- |

c)

publiskajiem uzņēmumiem ir pietiekamas ieņēmumu gūšanas pilnvaras, ko nodrošina tas, ka šādi publiski uzņēmumi:

i)

ir pietiekami elastīgi, lai iekasētu un palielinātu maksas, maksājumus un debitoru parādus par sniegtajiem pakalpojumiem, lai nodrošinātu savu finansiālo stabilitāti un maksātspēju;

| ii) | uz likumā noteikta pamata saņem pietiekamas dotācijas, lai nodrošinātu savu finansiālo stabilitāti un maksātspēju attiecībā uz būtisku sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu; vai |
| --- | --- |

ii)

uz likumā noteikta pamata saņem pietiekamas dotācijas, lai nodrošinātu savu finansiālo stabilitāti un maksātspēju attiecībā uz būtisku sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu; vai

| iii) | ir parakstījuši peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu ar publisku iestādi. |
| --- | --- |

iii)

ir parakstījuši peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu ar publisku iestādi.

5.   Dalībvalstis paredz noteikumus par metodiku un procesu, ar ko novērtē fiziskos nodrošinājuma aktīvus, ar kuriem nodrošina aktīvus, kā minēts 1. punkta a) un b) apakšpunktā. Minētie noteikumi nodrošina vismaz:

| a) | attiecībā uz katru fizisko nodrošinājuma aktīvu – ka brīdī, kad seguma aktīvs tiek iekļauts seguma portfelī, pastāv pašreizējs novērtējums, kas ir vienāds vai mazāks par tirgus vērtību vai hipotekārā aizdevuma vērtību; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz katru fizisko nodrošinājuma aktīvu – ka brīdī, kad seguma aktīvs tiek iekļauts seguma portfelī, pastāv pašreizējs novērtējums, kas ir vienāds vai mazāks par tirgus vērtību vai hipotekārā aizdevuma vērtību;

| b) | kā vērtēšanu veic vērtētājs, kam ir nepieciešamā kvalifikācija, spējas un pieredze; un |
| --- | --- |

b)

kā vērtēšanu veic vērtētājs, kam ir nepieciešamā kvalifikācija, spējas un pieredze; un

| c) | ka vērtētājs ir neatkarīgs no kredītlēmuma procesa, neņem vērā spekulatīvus elementus, novērtējot fiziskā nodrošinājuma aktīva vērtību, un dokumentē fiziskā nodrošinājuma aktīva vērtību pārredzamā un skaidrā veidā. |
| --- | --- |

c)

ka vērtētājs ir neatkarīgs no kredītlēmuma procesa, neņem vērā spekulatīvus elementus, novērtējot fiziskā nodrošinājuma aktīva vērtību, un dokumentē fiziskā nodrošinājuma aktīva vērtību pārredzamā un skaidrā veidā.

6.   Dalībvalstis pieprasa, lai kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, ieviestu procedūras nolūkā uzraudzīt to, ka fiziskie nodrošinājuma aktīvi, ar kuriem nodrošina aktīvus, kā minēts šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, ir pienācīgi apdrošināti pret bojājumu risku un ka apdrošināšanas prasījums ir nošķirts saskaņā ar 12. pantu.

7.   Dalībvalstis nosaka prasību kredītiestādēm, kas emitē segtās obligācijas, dokumentēt 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos seguma aktīvus un savas aizdevumu politikas atbilstību valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē šo pantu.

8.   Dalībvalstis paredz noteikumus, ar ko nodrošina riska diversifikāciju seguma portfelī attiecībā uz granularitāti un materiālu koncentrāciju aktīviem, kas nav atbilstīgi saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu.

7. pants

Nodrošinājuma aktīvi, kas atrodas ārpus Savienības

1.   Ievērojot 2. punktu, dalībvalstis var ļaut kredītiestādēm, kas emitē segtās obligācijas, seguma portfelī ietvert aktīvus, kas ir nodrošināti ar nodrošinājuma aktīviem, kuri atrodas ārpus Savienības.

2.   Ja dalībvalstis atļauj 1. punktā minēto aktīvu iekļaušanu, tās nodrošina ieguldītāju aizsardzību, pieprasot, lai kredītiestādes pārbaudītu, ka minētie nodrošinājuma aktīvi atbilst visām 6. pantā noteiktajām prasībām. Dalībvalstis nodrošina, ka minētie nodrošinājuma aktīvi piedāvā līdzīgu drošības līmeni kā nodrošinājuma aktīvi, kas atrodas Savienībā, un nodrošina, ka minēto nodrošinājuma aktīvu realizācija ir juridiski izpildāma līdzvērtīgā veidā kā attiecībā uz to nodrošinājuma aktīvu realizāciju, kuri atrodas Savienībā.

8. pants

Grupas iekšējās apkopotu segto obligāciju struktūras

Dalībvalstis var paredzēt noteikumus attiecībā uz to, kā grupas iekšējo portfeļu segto obligāciju struktūras, saskaņā ar kurām segtās obligācijas, ko emitējusi grupai piederīga kredītiestāde (“iekšēji emitētas segtās obligācijas”), tiek izmantotas kā seguma aktīvi citas pie tās pašas grupas piederīgas kredītiestādes segto obligāciju ārējā emisijā (“ārēji emitētas segtās obligācijas”). Minētie noteikumi ietver vismaz šādas prasības:

| a) | iekšēji emitētas segtās obligācijas pārdod kredītiestādei, kura emitē ārēji emitētas segtās obligācijas; |
| --- | --- |

a)

iekšēji emitētas segtās obligācijas pārdod kredītiestādei, kura emitē ārēji emitētas segtās obligācijas;

| b) | iekšēji emitētas segtās obligācijas izmanto kā seguma aktīvus ārēji emitētām segtām obligācijām un reģistrē tās kredītiestādes, kura emitē ārēji emitētas segtās obligācijas, bilancē; |
| --- | --- |

b)

iekšēji emitētas segtās obligācijas izmanto kā seguma aktīvus ārēji emitētām segtām obligācijām un reģistrē tās kredītiestādes, kura emitē ārēji emitētas segtās obligācijas, bilancē;

| c) | ārēji emitēto segto obligāciju portfeļos iekļauj tikai iekšēji emitētas segtās obligācijas, ko emitējusi tikai viena no grupas kredītiestādēm; |
| --- | --- |

c)

ārēji emitēto segto obligāciju portfeļos iekļauj tikai iekšēji emitētas segtās obligācijas, ko emitējusi tikai viena no grupas kredītiestādēm;

| d) | kredītiestāde, kas emitē ārēji emitētas segtās obligācijas, paredz pārdot tās segto obligāciju ieguldītājiem ārpus grupas; |
| --- | --- |

d)

kredītiestāde, kas emitē ārēji emitētas segtās obligācijas, paredz pārdot tās segto obligāciju ieguldītājiem ārpus grupas;

| e) | gan iekšēji, gan ārēji emitētas segtās obligācijas emitēšanas laikā atbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas II sadaļas 2. nodaļā, un ir nodrošinātas ar atbilstīgiem seguma aktīviem, kā norādīts šīs direktīvas 6. pantā; |
| --- | --- |

e)

gan iekšēji, gan ārēji emitētas segtās obligācijas emitēšanas laikā atbilst kredītkvalitātes 1. pakāpei, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas II sadaļas 2. nodaļā, un ir nodrošinātas ar atbilstīgiem seguma aktīviem, kā norādīts šīs direktīvas 6. pantā;

| f) | pārrobežu grupu segto obligāciju portfeļu struktūru gadījumā iekšēji emitētu segto obligāciju seguma aktīvi atbilst ārējo emitēto segto obligāciju atbilstības un seguma prasībām. |
| --- | --- |

f)

pārrobežu grupu segto obligāciju portfeļu struktūru gadījumā iekšēji emitētu segto obligāciju seguma aktīvi atbilst ārējo emitēto segto obligāciju atbilstības un seguma prasībām.

Šā panta pirmās daļas e) punkta nolūkiem kompetentās iestādes var atļaut, ka segtās obligācijas, kas atbilst kredītkvalitātes 2. pakāpei, pēc izmaiņām, kuras pazemina to kredītkvalitātes pakāpi, turpina būt par daļu no grupas iekšējo segto obligāciju portfeļa struktūras, ar noteikumu, ka minētās kompetentās iestādes secina, ka izmaiņas kredīta kvalitātes pakāpē nav saistītas ar to atļauju prasību pārkāpumu, kuras noteiktas valsts tiesību aktos, ar ko transponē 19. panta 2. punktu. Kompetentās iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar 18. panta 2. punktu, pēc tam informē EBI par jebkuru lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo daļu.

9. pants

Kopfinansējums

1.   Dalībvalstis ļauj atbilstīgus seguma aktīvus, kurus iniciējusi kredītiestāde un kurus ir iegādājusies kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, izmantot kā seguma aktīvus segto obligāciju emisijai.

Dalībvalstis reglamentē šādus pirkumus, lai nodrošinātu 6. un 12. pantā noteikto prasību izpildi.

2.   Neskarot šā panta 1. punkta otrajā daļā noteikto prasību, dalībvalstis var atļaut pārvedumus kā finanšu nodrošinājumu, ievērojot Direktīvu 2002/47/EK.

3.   Neskarot 1. punkta otrajā daļā noteikto prasību, Dalībvalstis var arī atļaut aktīvus, ko iniciējis kāds uzņēmums, kas nav kredītiestāde, izmantot kā seguma aktīvus. Ja dalībvalstis izmanto šo iespēju, tās pieprasa, lai kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, vai nu novērtē tā uzņēmuma kredīta piešķiršanas standartus, kurš iniciējis seguma aktīvus, vai pati veic rūpīgu aizņēmēja kredītspējas novērtējumu.

10. pants

Seguma portfeļa sastāvs

Dalībvalstis nodrošina ieguldītāju aizsardzību, paredzot noteikumus par seguma portfeļu sastāvu. Minētie noteikumi attiecīgā gadījumā paredz nosacījumus, pēc kuriem kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, seguma portfelī iekļauj primāros seguma aktīvus, kuriem ir atšķirīgas iezīmes attiecībā uz strukturālām iezīmēm, darbības laiku vai riska profilu.

11. pants

Atvasināto instrumentu līgumi seguma portfelī

1.   Dalībvalstis nodrošina ieguldītāju aizsardzību, ļaujot seguma portfelī iekļaut atvasināto instrumentu līgumus tikai tāda gadījumā, ja ir izpildītas vismaz šādas prasības:

| a) | atvasināto instrumentu līgumus seguma portfelī iekļauj vienīgi riska ierobežošanas nolūkā, to apjomu pielāgo ierobežotā riska samazināšanās gadījumā un tos atceļ, kad ierobežotais risks vairs nepastāv; |
| --- | --- |

a)

atvasināto instrumentu līgumus seguma portfelī iekļauj vienīgi riska ierobežošanas nolūkā, to apjomu pielāgo ierobežotā riska samazināšanās gadījumā un tos atceļ, kad ierobežotais risks vairs nepastāv;

| b) | atvasināto instrumentu līgumi ir pietiekami dokumentēti; |
| --- | --- |

b)

atvasināto instrumentu līgumi ir pietiekami dokumentēti;

| c) | atvasināto instrumentu līgumi ir nošķirti saskaņā ar 12. pantu; |
| --- | --- |

c)

atvasināto instrumentu līgumi ir nošķirti saskaņā ar 12. pantu;

| d) | atvasināto instrumentu līgumus nevar izbeigt kredītiestādes, kas emitējusi segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā; |
| --- | --- |

d)

atvasināto instrumentu līgumus nevar izbeigt kredītiestādes, kas emitējusi segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā;

| e) | atvasināto instrumentu līgumi atbilst noteikumiem, kas paredzēti saskaņā ar 2. punktu. |
| --- | --- |

e)

atvasināto instrumentu līgumi atbilst noteikumiem, kas paredzēti saskaņā ar 2. punktu.

2.   Lai nodrošinātu atbilstību 1. punktā minētajām prasībām, dalībvalstis paredz noteikumus attiecībā uz seguma portfelī iekļautajiem atvasināto instrumentu līgumiem. Minētajos noteikumos precizē:

| a) | riska ierobežošanas darījumu partneru atbilstības kritērijus; |
| --- | --- |

a)

riska ierobežošanas darījumu partneru atbilstības kritērijus;

| b) | vajadzīgos dokumentus, kas jāiesniedz saistībā ar atvasināto instrumentu līgumiem. |
| --- | --- |

b)

vajadzīgos dokumentus, kas jāiesniedz saistībā ar atvasināto instrumentu līgumiem.

12. pants

Seguma aktīvu nošķiršana

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus, kas reglamentē seguma aktīvu nošķiršanu. Šie noteikumi ietver vismaz šādas prasības:

| a) | kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, jebkurā laikā var identificēt visus seguma aktīvus; |
| --- | --- |

a)

kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, jebkurā laikā var identificēt visus seguma aktīvus;

| b) | kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, piemēro juridiski saistošu un izpildāmu nošķiršanu visiem seguma aktīviem; |
| --- | --- |

b)

kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, piemēro juridiski saistošu un izpildāmu nošķiršanu visiem seguma aktīviem;

| c) | visi seguma aktīvi ir aizsargāti pret trešo personu prasījumiem, un neviens seguma aktīvs nav daļa no tādas maksātnespējīgas kredītiestādes mantas, kura emitē segtās obligācijas, līdz brīdim, kad ir izpildīts 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais prioritārais prasījums. |
| --- | --- |

c)

visi seguma aktīvi ir aizsargāti pret trešo personu prasījumiem, un neviens seguma aktīvs nav daļa no tādas maksātnespējīgas kredītiestādes mantas, kura emitē segtās obligācijas, līdz brīdim, kad ir izpildīts 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais prioritārais prasījums.

Pirmās daļas nolūkā seguma aktīvi ietver visu saistībā ar atvasināto instrumentu līgumu pozīcijām saņemtu nodrošinājumu.

2.   Šā panta 1. punktā minētā seguma aktīvu nošķiršana ir piemērojama arī kredītiestādes, kura emitē segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā.

13. pants

Seguma portfeļa uzraugs

1.   Dalībvalstis var pieprasīt, lai kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, ieceļ seguma portfeļa uzraugu, kas veiktu pastāvīgu seguma portfeļa uzraudzību attiecībā uz prasībām, kuras noteiktas 6. līdz 12. pantā un 14. līdz 17. pantā.

2.   Ja dalībvalstis izmanto 1. punktā paredzēto iespēju, tās paredz noteikumus vismaz par šādiem aspektiem:

| a) | seguma portfeļa uzrauga iecelšana un atbrīvošana no amata; |
| --- | --- |

a)

seguma portfeļa uzrauga iecelšana un atbrīvošana no amata;

| b) | seguma portfeļa uzrauga atbilstības kritēriji; |
| --- | --- |

b)

seguma portfeļa uzrauga atbilstības kritēriji;

| c) | seguma portfeļa uzrauga loma un pienākumi, tostarp kredītiestādes, kura emitē segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā; |
| --- | --- |

c)

seguma portfeļa uzrauga loma un pienākumi, tostarp kredītiestādes, kura emitē segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā;

| d) | pienākums ziņot informāciju kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar 18. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

pienākums ziņot informāciju kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar 18. panta 2. punktu;

| e) | tiesības piekļūt vajadzīgajai informācijai par seguma portfeļa uzrauga pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

e)

tiesības piekļūt vajadzīgajai informācijai par seguma portfeļa uzrauga pienākumu izpildi.

3.   Ja dalībvalstis izmanto 1. punktā paredzēto iespēju, seguma portfeļa uzraugs ir nodalīts un neatkarīgs no kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, un no minētās kredītiestādes revidenta.

Tomēr dalībvalstis var atļaut, ka seguma portfeļa uzraugs nav nodalīts no kredītiestādes (“iekšējais seguma portfeļa uzraugs”), ja:

| a) | seguma portfeļa uzraugs ir neatkarīgs no kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, kredītlēmuma procesa; |
| --- | --- |

a)

seguma portfeļa uzraugs ir neatkarīgs no kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, kredītlēmuma procesa;

| b) | neskarot 2. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis nodrošina, ka iekšējo seguma portfeļa uzraugu nevar izslēgt no nodrošinājuma portfeļa uzraudzības funkcijas, ja to iepriekš nav apstiprinājusi kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, vadības struktūra kā uzraudzības veicēja; un |
| --- | --- |

b)

neskarot 2. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis nodrošina, ka iekšējo seguma portfeļa uzraugu nevar izslēgt no nodrošinājuma portfeļa uzraudzības funkcijas, ja to iepriekš nav apstiprinājusi kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, vadības struktūra kā uzraudzības veicēja; un

| c) | vajadzības gadījumā iekšējam seguma portfeļa uzraugam ir tieša piekļuve vadības struktūrai kā uzraudzības veicējai. |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā iekšējam seguma portfeļa uzraugam ir tieša piekļuve vadības struktūrai kā uzraudzības veicējai.

4.   Ja dalībvalstis izmanto 1. punktā paredzēto iespēju, tās par to informē EBI.

14. pants

Informācija ieguldītājiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, sniedz pietiekami detalizētu informāciju par to nodrošināto obligāciju programmām, lai ieguldītāji varētu novērtēt minētās programmas profilu un riskus un veikt savu uzticamības pārbaudi.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka informāciju ieguldītājiem sniedz vismaz reizi ceturksnī un ka tā ietver vismaz šādu minimālo informāciju par portfeli:

| a) | seguma portfeļa un neatmaksāto segto obligāciju vērtība; |
| --- | --- |

a)

seguma portfeļa un neatmaksāto segto obligāciju vērtība;

| b) | saraksts ar starptautiskajiem vērtspapīru identifikācijas numuriem (ISIN) visām minētajā programmā iekļautajām segto obligāciju emisijām; |
| --- | --- |

b)

saraksts ar starptautiskajiem vērtspapīru identifikācijas numuriem (ISIN) visām minētajā programmā iekļautajām segto obligāciju emisijām;

| c) | seguma aktīvu ģeogrāfiskais sadalījums un veids, to aizdevumu apmērs un novērtēšanas metode; |
| --- | --- |

c)

seguma aktīvu ģeogrāfiskais sadalījums un veids, to aizdevumu apmērs un novērtēšanas metode;

| d) | sīkāka informācija par tirgus risku, tostarp procentu likmju risku, valūtu risku un kredītu un likviditātes riskiem; |
| --- | --- |

d)

sīkāka informācija par tirgus risku, tostarp procentu likmju risku, valūtu risku un kredītu un likviditātes riskiem;

| e) | seguma aktīvu un segto obligāciju termiņa struktūra, tostarp, attiecīgā gadījumā, pārskats par termiņa pagarināšanas izraisītājnotikumiem; |
| --- | --- |

e)

seguma aktīvu un segto obligāciju termiņa struktūra, tostarp, attiecīgā gadījumā, pārskats par termiņa pagarināšanas izraisītājnotikumiem;

| f) | nepieciešamā un pieejamā seguma līmenis un likumiskās, līgumiskās un brīvprātīgās virsnodrošināšanas līmenis; |
| --- | --- |

f)

nepieciešamā un pieejamā seguma līmenis un likumiskās, līgumiskās un brīvprātīgās virsnodrošināšanas līmenis;

| g) | aizdevumu īpatsvars, ja tiek uzskatīts, ka ir notikusi saistību neizpilde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu, un jebkurā gadījumā, ja aizdevumi ir kavēti par vairāk nekā 90 dienām. |
| --- | --- |

g)

aizdevumu īpatsvars, ja tiek uzskatīts, ka ir notikusi saistību neizpilde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu, un jebkurā gadījumā, ja aizdevumi ir kavēti par vairāk nekā 90 dienām.

Dalībvalstis nodrošina, ka ārēji emitētām segtajām obligācijām saskaņā ar grupas iekšējo segto obligāciju portfeļu struktūrām, kā minēts 8. pantā, ieguldītājiem tiek sniegta šā punkta pirmajā daļā minētā informācija par visām iekšēji emitētajām grupas segtajām obligācijām vai arī saite uz šo informāciju. Dalībvalstis nodrošina, ka informāciju ieguldītājiem sniedz vismaz apkopotā veidā.

3.   Dalībvalstis nodrošina ieguldītāju aizsardzību, nosakot prasību, ka kredītiestādēm, kas emitē segtās obligācijas, ir savā tīmekļa vietnē jāpublicē informācija, kura ieguldītājiem darīta pieejama saskaņā ar 1. un 2. punktu. Dalībvalstis neprasa minētajām kredītiestādēm publicēt minēto informāciju papīra formātā.

II iedaļa

Seguma un likviditātes prasības

15. pants

Seguma prasības

1.   Dalībvalstis nodrošina ieguldītāju aizsardzību, nosakot prasību, ka segto obligāciju programmām vienmēr ir jāatbilst vismaz 2. līdz 8. punktā minētajām seguma prasībām.

2.   Visas segto obligāciju saistības tiek segtas ar maksājuma pieprasījumiem, kas saistīti ar seguma aktīviem.

3.   Šā panta 2. punktā minētās saistības ietver:

| a) | saistības maksāt neatmaksāto segto obligāciju pamatsummu; |
| --- | --- |

a)

saistības maksāt neatmaksāto segto obligāciju pamatsummu;

| b) | saistības maksāt procentus par visām neatmaksātajām segtajām obligācijām; |
| --- | --- |

b)

saistības maksāt procentus par visām neatmaksātajām segtajām obligācijām;

| c) | maksājumu saistības, kas iekļautas saskaņā ar 11. pantu turētos atvasināto instrumentu līgumos; un |
| --- | --- |

c)

maksājumu saistības, kas iekļautas saskaņā ar 11. pantu turētos atvasināto instrumentu līgumos; un

| d) | paredzamās izmaksas, kas saistītas ar segto obligāciju programmas uzturēšanu un darbības pārtraukšanas administrēšanu. |
| --- | --- |

d)

paredzamās izmaksas, kas saistītas ar segto obligāciju programmas uzturēšanu un darbības pārtraukšanas administrēšanu.

Pirmās daļas d) apakšpunkta nolūkā dalībvalstis var atļaut aprēķināt fiksētu summu.

4.   Prasību attiecībā uz segumu ļauj izpildīt šādi seguma aktīvi:

| a) | primārie aktīvi; |
| --- | --- |

a)

primārie aktīvi;

| b) | aizstājējaktīvi; |
| --- | --- |

b)

aizstājējaktīvi;

| c) | saskaņā ar 16. pantu turēti likvīdi aktīvi; un |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 16. pantu turēti likvīdi aktīvi; un

| d) | maksājuma prasījumi, kas iekļauti saskaņā ar 11. pantu turēto atvasināto instrumentu līgumos. |
| --- | --- |

d)

maksājuma prasījumi, kas iekļauti saskaņā ar 11. pantu turēto atvasināto instrumentu līgumos.

Nenodrošināti prasījumi, ja tiek uzskatīts, ka netiek pildītas saistības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu, neļauj pildīt prasību attiecībā uz segumu.

5.   Šā panta 3. punkta pirmās daļas c) punkta un 4. punkta pirmās daļas d) punkta nolūkā dalībvalstis paredz noteikumus par atvasināto instrumentu līgumu novērtēšanu.

6.   Nepieciešamā seguma aprēķins nodrošina to, ka visu seguma aktīvu kopējā pamatsumma ir vienāda ar neatmaksāto segto obligāciju kopējo pamatsummu vai lielāka par to (“nominālais princips”).

Dalībvalstis var atļaut izmantot citus aprēķināšanas principus, ar noteikumu, ka tie neizraisa tādu seguma attiecību, kas ir augstāka nekā saskaņā ar nominālo principu aprēķinātais līmenis.

Dalībvalstis paredz noteikumus par to, kā aprēķināt procentus, kas maksājami attiecībā uz neatmaksātām segtajām obligācijām, un procentus, kas saņemami attiecībā uz segtajām obligācijām, kuri atspoguļo prudenciālas uzraudzības principus saskaņā ar piemērojamajiem grāmatvedības standartiem.

7.   Atkāpjoties no 6. punkta pirmās daļas, dalībvalstis tādā veidā, kas atbilst prudenciālas uzraudzības principiem un saskaņā ar piemērojamajiem grāmatvedības standartiem, var atļaut ņemt vērā nākotnes procentu ieņēmumus par seguma aktīvu, atskaitot nākotnes procentu maksājumus, kas maksājami par attiecīgo segto obligāciju, lai līdzsvarotu jebkādu iztrūkumu, kas rodas, sedzot galvenās maksājuma saistības, kuras piesaistītas segtajai obligācijai, ja pastāv cieša atbilstība, kā definēts piemērojamajā deleģētajā regulā, kas pieņemta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 33. panta 4. punktu, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | maksājumus, kas saņemti seguma aktīva darbības laikā un vajadzīgi, lai segtu attiecīgajai segtajai obligācijai piesaistītās maksājumu saistības, nošķir saskaņā ar 12. pantu vai iekļauj seguma portfelī tādu seguma aktīvu veidā, kas minēti 6. pantā, līdz brīdim, kad ir jāveic maksājumi; un |
| --- | --- |

a)

maksājumus, kas saņemti seguma aktīva darbības laikā un vajadzīgi, lai segtu attiecīgajai segtajai obligācijai piesaistītās maksājumu saistības, nošķir saskaņā ar 12. pantu vai iekļauj seguma portfelī tādu seguma aktīvu veidā, kas minēti 6. pantā, līdz brīdim, kad ir jāveic maksājumi; un

| b) | seguma aktīva priekšapmaksa ir iespējama tikai, izmantojot piegādes iespēju, kā definēts piemērojamajā deleģētajā regulā, kas pieņemta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 33. panta 4. punktu, vai – attiecībā uz segtajām obligācijām, ko kredītiestādes, kuras emitē segtās obligācijas, var pieprasīt atbilstīgi nominālvērtībai, – seguma aktīva aizņēmējam maksājot vismaz pieprasīto segto obligāciju nominālvērtību. |
| --- | --- |

b)

seguma aktīva priekšapmaksa ir iespējama tikai, izmantojot piegādes iespēju, kā definēts piemērojamajā deleģētajā regulā, kas pieņemta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 33. panta 4. punktu, vai – attiecībā uz segtajām obligācijām, ko kredītiestādes, kuras emitē segtās obligācijas, var pieprasīt atbilstīgi nominālvērtībai, – seguma aktīva aizņēmējam maksājot vismaz pieprasīto segto obligāciju nominālvērtību.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka seguma aktīvu un saistību aprēķini ir balstīti uz vienu un to pašu metodi. Dalībvalstis var atļaut izmantot atšķirīgas aprēķināšanas metodes, lai aprēķinātu seguma aktīvus, no vienas puses, un seguma saistības, no otras puses, ar noteikumu, ka šādu atšķirīgu metožu izmantošanas rezultātā netiks iegūta tāda seguma attiecība, kas ir augstāka, nekā tiktu iegūta, izmantojot vienu un to pašu metodi gan seguma aktīvu, gan saistību aprēķināšanai.

16. pants

Seguma portfeļa likviditātes rezervju prasība

1.   Dalībvalstis nodrošina ieguldītāju aizsardzību, nosakot prasību, ka seguma portfelis vienmēr ietver likviditātes rezerves, kas sastāv no likvīdiem aktīviem, kuri ir pieejami, lai segtu segto obligāciju programmas neto likviditātes izejošās naudas plūsmas.

2.   Seguma portfeļa likviditātes rezerves sedz maksimālās kumulatīvās neto likviditātes izejošās naudas plūsmas nākamajās 180 dienās.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka seguma portfeļa likviditātes rezerves, kas minētas 1. punktā, veido šādi aktīvu veidi, kas nošķirti saskaņā ar šīs direktīvas 12. pantu:

| a) | aktīvi, kas kvalificējas kā 1. līmeņa, 2.A līmeņa vai 2.B līmeņa aktīvi atbilstīgi piemērojamajai deleģētajai regulai, kura pieņemta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. pantu, ko novērtē saskaņā ar minēto deleģēto regulu un ko nav emitējusi pati kredītiestāde, kura emitē segtās obligācijas, tās mātesuzņēmums – ja vien runa nav par publiskā sektora struktūru, kas nav kredītiestāde, – tās meitasuzņēmums vai cits tā mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, vai tāda īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu un ar ko kredītiestāde ir cieši saistīta; |
| --- | --- |

a)

aktīvi, kas kvalificējas kā 1. līmeņa, 2.A līmeņa vai 2.B līmeņa aktīvi atbilstīgi piemērojamajai deleģētajai regulai, kura pieņemta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. pantu, ko novērtē saskaņā ar minēto deleģēto regulu un ko nav emitējusi pati kredītiestāde, kura emitē segtās obligācijas, tās mātesuzņēmums – ja vien runa nav par publiskā sektora struktūru, kas nav kredītiestāde, – tās meitasuzņēmums vai cits tā mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, vai tāda īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu un ar ko kredītiestāde ir cieši saistīta;

| b) | īstermiņa riska darījumi ar kredītiestādēm, kas kvalificējas kredītkvalitātes 1. vai 2. pakāpei, vai īstermiņa noguldījumi kredītiestādēs, kas kvalificējas kredītkvalitātes 1., 2. vai 3. pakāpei saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

īstermiņa riska darījumi ar kredītiestādēm, kas kvalificējas kredītkvalitātes 1. vai 2. pakāpei, vai īstermiņa noguldījumi kredītiestādēs, kas kvalificējas kredītkvalitātes 1., 2. vai 3. pakāpei saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Dalībvalstis var ierobežot to aktīvu veidus, kas izmantojami pirmās daļas a) un b) apakšpunkta nolūkiem.

Dalībvalstis nodrošina, ka nenodrošinātus prasījumus no riska darījumiem, kuros paredzētās saistības uzskata par neizpildītām atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantam, nevar izmantot seguma portfeļa likviditātes rezervēs.

4.   Ja kredītiestādēm, kuras emitē segtās obligācijas, piemēro citos Savienības tiesību aktos noteiktas likviditātes prasības, kā rezultātā tās pārklājas ar seguma portfeļa likviditātes rezervēm, dalībvalstis var nolemt, ka valsts noteikumus, ar kuriem transponē 1., 2. un 3. punktu, nepiemēro visā minētajos Savienības tiesību aktos paredzētajā laikposmā. Dalībvalstis var izmantot minēto iespēju tikai līdz dienai, kad jāsāk piemērot minēto Savienības tiesību aktu grozījums, ar ko novērš pārklāšanos, un informē Komisiju un EBI, ja tās izmanto minēto iespēju.

5.   Dalībvalstis var atļaut pagarināma termiņa struktūru pamatsummu aprēķināt, pamatojoties uz segtās obligācijas līguma noteikumos paredzēto beigu termiņu.

6.   Dalībvalstis var paredzēt, ka 1. punkts neattiecas uz segtajām obligācijām, kurām piemēro saskaņota finansējuma prasības.

17. pants

Nosacījumi pagarināma termiņa struktūrām

1.   Dalībvalstis var atļaut emitēt segtās obligācijas ar pagarināma termiņa struktūrām, ja ieguldītāju aizsardzība tiek nodrošināta vismaz šādi:

| a) | termiņu var pagarināt, tikai iestājoties objektīviem izraisītājnotikumiem, kas precizēti valsts tiesību aktos, nevis pēc tās kredītiestādes ieskatiem, kura emitē segtās obligācijas; |
| --- | --- |

a)

termiņu var pagarināt, tikai iestājoties objektīviem izraisītājnotikumiem, kas precizēti valsts tiesību aktos, nevis pēc tās kredītiestādes ieskatiem, kura emitē segtās obligācijas;

| b) | termiņa pagarināšanas izraisītājnotikumi ir precizēti segtās obligācijas līguma noteikumos; |
| --- | --- |

b)

termiņa pagarināšanas izraisītājnotikumi ir precizēti segtās obligācijas līguma noteikumos;

| c) | ieguldītājiem sniegtā informācija par termiņa struktūru ir pietiekama, lai ļautu tiem noteikt segtās obligācijas risku, un tā ietver sīku aprakstu par:






  i) | termiņa pagarināšanas izraisītājnotikumiem; |
| --- | --- | --- |

c)

ieguldītājiem sniegtā informācija par termiņa struktūru ir pietiekama, lai ļautu tiem noteikt segtās obligācijas risku, un tā ietver sīku aprakstu par:

i)

termiņa pagarināšanas izraisītājnotikumiem;

| ii) | sekām attiecībā uz termiņa pagarinājumu kredītiestādes, kura emitē segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā; |
| --- | --- |

ii)

sekām attiecībā uz termiņa pagarinājumu kredītiestādes, kura emitē segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā;

| iii) | saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes un attiecīgā gadījumā īpašā administratora lomu attiecībā uz termiņa pagarinājumu; |
| --- | --- |

iii)

saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes un attiecīgā gadījumā īpašā administratora lomu attiecībā uz termiņa pagarinājumu;

| d) | segtās obligācijas beigu termiņš jebkurā brīdī ir nosakāms; |
| --- | --- |

d)

segtās obligācijas beigu termiņš jebkurā brīdī ir nosakāms;

| e) | kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā termiņa pagarinājumi neietekmē segto obligāciju ieguldītāju prioritāti vai nemaina segto obligāciju programmas sākotnējā termiņa grafika sekvenci; |
| --- | --- |

e)

kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā termiņa pagarinājumi neietekmē segto obligāciju ieguldītāju prioritāti vai nemaina segto obligāciju programmas sākotnējā termiņa grafika sekvenci;

| f) | termiņa pagarinājums nemaina segto obligāciju strukturālās iezīmes attiecībā uz divējāda regresa tiesībām, kā minēts 4. pantā, un neaizskaramību bankrota gadījumā, kā minēts 5. pantā. |
| --- | --- |

f)

termiņa pagarinājums nemaina segto obligāciju strukturālās iezīmes attiecībā uz divējāda regresa tiesībām, kā minēts 4. pantā, un neaizskaramību bankrota gadījumā, kā minēts 5. pantā.

2.   Dalībvalstis, kas ļauj emitēt segtās obligācijas ar pagarināma termiņa struktūrām, attiecīgi informē EBI.

III SADAĻA

SEGTO OBLIGĀCIJU PUBLISKĀ UZRAUDZĪBA

18. pants

Segto obligāciju publiskā uzraudzība

1.   Dalībvalstis nodrošina ieguldītāju aizsardzību, nosakot prasību, ka segto obligāciju emisijai piemēro segto obligāciju publisko uzraudzību.

2.   Šā panta 1. punktā minētās segto obligāciju publiskās uzraudzības nolūkā dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas kompetentās iestādes. Tās paziņo Komisijai un EBI par minētajām izraudzītajām iestādēm un norāda to funkciju un pienākumu sadalījumu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes pārrauga segto obligāciju emisiju, lai novērtētu atbilstību prasībām, kas noteiktas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, reģistrē visus savus darījumus saistībā ar segto obligāciju programmu un ievieš atbilstīgas un attiecīgas dokumentācijas sistēmas un procesus.

5.   Dalībvalstis arī nodrošina, ka ir ieviesti attiecīgi pasākumi, lai saskaņā ar šā panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes varētu iegūt informāciju, kas nepieciešama, lai novērtētu atbilstību prasībām, kuras noteiktas saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, izmeklēt iespējamus minēto prasību pārkāpumus un piemērot administratīvos sodus un citus administratīvus pasākumus saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē 23. pantu.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar 2. punktu izraudzītajām kompetentajām iestādēm ir kompetence, resursi, darbības spēja, pilnvaras un neatkarība, kas nepieciešama, lai veiktu funkcijas, kuras saistītas ar segto obligāciju publisko uzraudzību.

19. pants

Segto obligāciju programmu atļauja

1.   Dalībvalstis nodrošina ieguldītāju aizsardzību, nosakot prasību, ka ir jāsaņem atļauja segto obligāciju emisijas programmai pirms segto obligāciju emitēšanas saskaņā ar minēto programmu. Dalībvalstis pilnvaro saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes izsniegt šādas atļaujas.

2.   Dalībvalstis nosaka prasības attiecībā uz 1. punktā minēto atļauju, ietverot vismaz šādas prasības:

| a) | piemērota darbību programma, kurā izklāstīti segto obligāciju emisijas aspekti; |
| --- | --- |

a)

piemērota darbību programma, kurā izklāstīti segto obligāciju emisijas aspekti;

| b) | piemērota politika, procesi un metodes, kuru mērķis ir ieguldītāju aizsardzība, attiecībā uz seguma portfelī iekļauto aizdevumu apstiprināšanu, grozīšanu, atjaunošanu un refinansēšanu; |
| --- | --- |

b)

piemērota politika, procesi un metodes, kuru mērķis ir ieguldītāju aizsardzība, attiecībā uz seguma portfelī iekļauto aizdevumu apstiprināšanu, grozīšanu, atjaunošanu un refinansēšanu;

| c) | vadība un personāls, kas piesaistīts ar segto obligāciju programmai un kam ir piemērota kvalifikācija un zināšanas par segto obligāciju emisiju un segto obligāciju programmas pārvaldību; |
| --- | --- |

c)

vadība un personāls, kas piesaistīts ar segto obligāciju programmai un kam ir piemērota kvalifikācija un zināšanas par segto obligāciju emisiju un segto obligāciju programmas pārvaldību;

| d) | seguma portfeļa administratīvā struktūra un tās uzraudzīšana, kura atbilst piemērojamajām prasībām, kas noteiktas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu. |
| --- | --- |

d)

seguma portfeļa administratīvā struktūra un tās uzraudzīšana, kura atbilst piemērojamajām prasībām, kas noteiktas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu.

20. pants

Segto obligāciju publiskā uzraudzība maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā

1.   Kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, noregulējuma gadījumā saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes sadarbojas ar noregulējuma iestādi, lai nodrošinātu, ka tiek saglabātas segto obligāciju ieguldītāju tiesības un intereses, tostarp vismaz pārbaudot to, ka segto obligāciju programmas pārvaldība noregulējuma procesa laikā ir pastāvīga un lietpratīga.

2.   Dalībvalstis var paredzēt īpaša administratora iecelšanu, lai nodrošinātu, ka tiek saglabātas segto obligāciju ieguldītāju tiesības un intereses, tostarp vismaz pārbaudot to, ka segto obligāciju programmas pārvaldība nepieciešamajā laikā ir pastāvīga un lietpratīga.

Ja dalībvalstis izmanto minēto iespēju, tās var pieprasīt, lai to saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes apstiprina īpašā administratora iecelšanu un atbrīvošanu no amata. Dalībvalstis, kas izmanto minēto iespēju, vismaz pieprasa, lai notiktu apspriešanās ar minētajām kompetentajām iestādēm par īpašā administratora iecelšanu un atbrīvošanu no amata.

3.   Ja dalībvalstis paredz īpašā administratora iecelšanu saskaņā ar 2. punktu, tās pieņem noteikumus, ar kuriem nosaka minētā īpašā administratora uzdevumus un pienākumus vismaz attiecībā uz:

| a) | segtajām obligācijām piesaistīto saistību nokārtošanu; |
| --- | --- |

a)

segtajām obligācijām piesaistīto saistību nokārtošanu;

| b) | seguma aktīvu pārvaldību un realizāciju, tostarp to nodošanu kopā ar segto obligāciju saistībām citai kredītiestādei, kas emitē segtās obligācijas; |
| --- | --- |

b)

seguma aktīvu pārvaldību un realizāciju, tostarp to nodošanu kopā ar segto obligāciju saistībām citai kredītiestādei, kas emitē segtās obligācijas;

| c) | juridisku darījumu veikšanu, kuri vajadzīgi pareizai seguma portfeļa pārvaldībai, pastāvīgai ar segtajām obligācijām saistīto saistību seguma uzraudzībai, lai uzsāktu tiesvedību nolūkā atgūt aktīvus seguma portfelī, un pēc tam, kad visas segto obligāciju saistības ir izpildītas, atlikušos aktīvus iekļautu tādas maksātnespējīgas kredītiestādes mantā, kura emitējusi segtās obligācijas. |
| --- | --- |

c)

juridisku darījumu veikšanu, kuri vajadzīgi pareizai seguma portfeļa pārvaldībai, pastāvīgai ar segtajām obligācijām saistīto saistību seguma uzraudzībai, lai uzsāktu tiesvedību nolūkā atgūt aktīvus seguma portfelī, un pēc tam, kad visas segto obligāciju saistības ir izpildītas, atlikušos aktīvus iekļautu tādas maksātnespējīgas kredītiestādes mantā, kura emitējusi segtās obligācijas.

Pirmās daļas c) punkta nolūkā dalībvalstis var atļaut īpašajam administratoram kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, maksātnespējas gadījumā darboties saskaņā ar minētajai kredītiestādei piešķirto atļauju, ievērojot tās pašas darbības prasības.

4.   Dalībvalstis maksātnespējas vai noregulējuma procesa nolūkā nodrošina koordināciju un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar 18. panta 2. punktu, īpašo administratoru, ja šāds administrators ir iecelts, un – noregulējuma gadījumā – noregulējuma iestādi.

21. pants

Ziņošana kompetentajām iestādēm

1.   Dalībvalstis nodrošina ieguldītāju aizsardzību, nosakot prasību, ka kredītiestādēm, kas emitē segtās obligācijas, ir saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītajām kompetentajām iestādēm jāziņo 2. punktā noteiktā informācija par segto obligāciju programmām. Minēto ziņošanu veic regulāri un arī pēc minēto kompetento iestāžu pieprasījuma. Dalībvalstis paredz noteikumus par minētās regulārās ziņošanas biežumu.

2.   Saskaņā ar 1. punktu nosakāmajos ziņošanas pienākumos paredz, ka sniedzamajā informācijā ir iekļauta vismaz šāda informācija:

| a) | aktīvu atbilstīgums un seguma portfeļa prasības saskaņā ar 6. līdz 11. pantu; |
| --- | --- |

a)

aktīvu atbilstīgums un seguma portfeļa prasības saskaņā ar 6. līdz 11. pantu;

| b) | seguma aktīvu nošķiršana saskaņā ar 12. pantu; |
| --- | --- |

b)

seguma aktīvu nošķiršana saskaņā ar 12. pantu;

| c) | attiecīgā gadījumā – seguma portfeļa uzrauga darbība saskaņā ar 13. pantu; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – seguma portfeļa uzrauga darbība saskaņā ar 13. pantu;

| d) | seguma prasības saskaņā ar 15. pantu; |
| --- | --- |

d)

seguma prasības saskaņā ar 15. pantu;

| e) | seguma portfeļa likviditātes rezerves saskaņā ar 16. pantu; |
| --- | --- |

e)

seguma portfeļa likviditātes rezerves saskaņā ar 16. pantu;

| f) | attiecīgā gadījumā – nosacījumi attiecībā uz pagarināma termiņa struktūrām saskaņā ar 17. pantu. |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā – nosacījumi attiecībā uz pagarināma termiņa struktūrām saskaņā ar 17. pantu.

3.   Dalībvalstis paredz noteikumus par informāciju, kas kredītiestādēm, kuras emitē segtās obligācijas, saskaņā ar 2. punktu ir jāsniedz saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītajām kompetentajām iestādēm kredītiestādes, kura emitē segtās obligācijas, maksātnespējas vai noregulējuma gadījumā.

22. pants

Kompetento iestāžu pilnvaras segto obligāciju publiskās uzraudzības nolūkā

1.   Dalībvalstis nodrošina ieguldītāju aizsardzību, sniedzot saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītajām kompetentajām iestādēm visas uzraudzības, izmeklēšanas un sankciju piemērošanas pilnvaras, kuras ir nepieciešamas, lai veiktu segto obligāciju publiskās uzraudzības uzdevumu.

2.   Šā panta 1. punktā minētās pilnvaras ietver vismaz turpmāk minēto:

| a) | pilnvaras piešķirt vai atteikt atļaujas atbilstīgi 19. pantam; |
| --- | --- |

a)

pilnvaras piešķirt vai atteikt atļaujas atbilstīgi 19. pantam;

| b) | pilnvaras regulāri pārskatīt segto obligāciju programmu, lai novērtētu tās atbilstību valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu; |
| --- | --- |

b)

pilnvaras regulāri pārskatīt segto obligāciju programmu, lai novērtētu tās atbilstību valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu;

| c) | pilnvaras veikt pārbaudes gan uz vietas, gan attālināti; |
| --- | --- |

c)

pilnvaras veikt pārbaudes gan uz vietas, gan attālināti;

| d) | pilnvaras piemērot administratīvos sodus un citus administratīvos pasākumus saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē 23. pantu; |
| --- | --- |

d)

pilnvaras piemērot administratīvos sodus un citus administratīvos pasākumus saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē 23. pantu;

| e) | pilnvaras pieņemt un īstenot uzraudzības pamatnostādnes, kas attiecas uz segto obligāciju emisiju. |
| --- | --- |

e)

pilnvaras pieņemt un īstenot uzraudzības pamatnostādnes, kas attiecas uz segto obligāciju emisiju.

23. pants

Administratīvi sodi un citi administratīvi pasākumi

1.   Neskarot dalībvalstu tiesības paredzēt kriminālsodus, dalībvalstis pieņem noteikumus, ar kuriem paredz atbilstīgus administratīvus sodus un citus administratīvus pasākumus, kas piemērojami vismaz šādās situācijās:

| a) | kredītiestāde saņēmusi atļauju segto obligāciju programmai, sniedzot nepatiesas ziņas vai izmantojot citus nelikumīgus līdzekļus; |
| --- | --- |

a)

kredītiestāde saņēmusi atļauju segto obligāciju programmai, sniedzot nepatiesas ziņas vai izmantojot citus nelikumīgus līdzekļus;

| b) | kredītiestāde vairs neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tika piešķirta atļauja segto obligāciju programmai; |
| --- | --- |

b)

kredītiestāde vairs neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tika piešķirta atļauja segto obligāciju programmai;

| c) | kredītiestāde emitē segtās obligācijas, nesaņēmusi atļauju saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē 19. pantu; |
| --- | --- |

c)

kredītiestāde emitē segtās obligācijas, nesaņēmusi atļauju saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē 19. pantu;

| d) | kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, neatbilst prasībām, kas izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 4. pantu; |
| --- | --- |

d)

kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, neatbilst prasībām, kas izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 4. pantu;

| e) | kredītiestāde emitē tādas segtās obligācijas, kuras neatbilst prasībām, kas izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 5. pantu; |
| --- | --- |

e)

kredītiestāde emitē tādas segtās obligācijas, kuras neatbilst prasībām, kas izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 5. pantu;

| f) | kredītiestāde emitē tādas segtās obligācijas, kuras nav nodrošinātas saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē 6. pantu; |
| --- | --- |

f)

kredītiestāde emitē tādas segtās obligācijas, kuras nav nodrošinātas saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē 6. pantu;

| g) | kredītiestāde emitē tādas segtās obligācijas, kuras ir nodrošinātas ar aktīviem, kas atrodas ārpus Savienības, pārkāpjot prasības, kuras izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 7. pantu; |
| --- | --- |

g)

kredītiestāde emitē tādas segtās obligācijas, kuras ir nodrošinātas ar aktīviem, kas atrodas ārpus Savienības, pārkāpjot prasības, kuras izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 7. pantu;

| h) | kredītiestāde grupas iekšējā segto obligāciju portfeļa struktūrā paredz nodrošinājumu segtajām obligācijām, pārkāpjot prasības, kuras izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 8. pantu; |
| --- | --- |

h)

kredītiestāde grupas iekšējā segto obligāciju portfeļa struktūrā paredz nodrošinājumu segtajām obligācijām, pārkāpjot prasības, kuras izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 8. pantu;

| i) | kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, neatbilst kopfinansējuma nosacījumiem, kuri izklāstīti valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 9. pantu; |
| --- | --- |

i)

kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, neatbilst kopfinansējuma nosacījumiem, kuri izklāstīti valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 9. pantu;

| j) | kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, nav panākusi atbilstību seguma portfeļa sastāva prasībām, kuras izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 10. pantu; |
| --- | --- |

j)

kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, nav panākusi atbilstību seguma portfeļa sastāva prasībām, kuras izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 10. pantu;

| k) | kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, neatbilst prasībām attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem seguma portfelī, kuras izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 11. pantu; |
| --- | --- |

k)

kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, neatbilst prasībām attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem seguma portfelī, kuras izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 11. pantu;

| l) | kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, neatbilst prasībām par seguma aktīvu nošķiršanu saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē 12. pantu; |
| --- | --- |

l)

kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, neatbilst prasībām par seguma aktīvu nošķiršanu saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē 12. pantu;

| m) | kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, nepaziņo informāciju vai sniedz nepilnīgu vai neprecīzu informāciju, pārkāpjot valsts tiesību aktu noteikumus, ar kuriem transponē 14. pantu; |
| --- | --- |

m)

kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, nepaziņo informāciju vai sniedz nepilnīgu vai neprecīzu informāciju, pārkāpjot valsts tiesību aktu noteikumus, ar kuriem transponē 14. pantu;

| n) | kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, atkārtoti vai pastāvīgi neuztur seguma portfeļa likviditātes rezerves, pārkāpjot valsts tiesību aktu noteikumus, ar kuriem transponē 16. pantu; |
| --- | --- |

n)

kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, atkārtoti vai pastāvīgi neuztur seguma portfeļa likviditātes rezerves, pārkāpjot valsts tiesību aktu noteikumus, ar kuriem transponē 16. pantu;

| o) | kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas ar pagarināma termiņa struktūrām, nav izpildījusi pagarināma termiņa struktūru nosacījumus, kuri izklāstīti valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 17. pantu; |
| --- | --- |

o)

kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas ar pagarināma termiņa struktūrām, nav izpildījusi pagarināma termiņa struktūru nosacījumus, kuri izklāstīti valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē 17. pantu;

| p) | kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, nepaziņo informāciju vai sniedz nepilnīgu vai neprecīzu informāciju par savām saistībām, pārkāpjot valsts tiesību aktu noteikumus, ar kuriem transponē 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

p)

kredītiestāde, kas emitē segtās obligācijas, nepaziņo informāciju vai sniedz nepilnīgu vai neprecīzu informāciju par savām saistībām, pārkāpjot valsts tiesību aktu noteikumus, ar kuriem transponē 21. panta 2. punktu.

Dalībvalstis var nolemt neparedzēt administratīvus sodus vai citus administratīvus pasākumus par pārkāpumiem, par kuriem valsts tiesību aktos paredzēti kriminālsodi. Šādos gadījumos dalībvalstis paziņo Komisijai attiecīgos krimināltiesību noteikumus.

2.   Šā panta 1. punktā minētie sodi un pasākumi ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši, un tie ietver vismaz šādus pasākumus:

| a) | atļaujas atsaukšanu segto obligāciju programmai; |
| --- | --- |

a)

atļaujas atsaukšanu segto obligāciju programmai;

| b) | publisku paziņojumu, kurā norādīta fiziskās vai juridiskās personas identitāte un pārkāpuma būtība atbilstīgi 24. pantam; |
| --- | --- |

b)

publisku paziņojumu, kurā norādīta fiziskās vai juridiskās personas identitāte un pārkāpuma būtība atbilstīgi 24. pantam;

| c) | rīkojumu fiziskai vai juridiskai personai pārtraukt attiecīgo rīcību un atturēties no tās atkārtošanas; |
| --- | --- |

c)

rīkojumu fiziskai vai juridiskai personai pārtraukt attiecīgo rīcību un atturēties no tās atkārtošanas;

| d) | administratīvus naudas sodus. |
| --- | --- |

d)

administratīvus naudas sodus.

3.   Dalībvalstis arī nodrošina, ka 1. punktā minētie sodi un pasākumi tiek efektīvi īstenoti.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka, nosakot administratīvu sodu vai citu administratīvu pasākumu veidu, kā arī administratīvu naudas sodu apjomu, saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes ņem vērā visus attiecīgos apstākļus, tostarp vajadzības gadījumā:

| a) | pārkāpuma smagumu un ilgumu; |
| --- | --- |

a)

pārkāpuma smagumu un ilgumu;

| b) | par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas atbildības pakāpi; |
| --- | --- |

b)

par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas atbildības pakāpi;

| c) | par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas finansiālo stāvokli, tostarp atsaucoties uz juridiskās personas kopējo apgrozījumu vai fiziskās personas gada ienākumiem; |
| --- | --- |

c)

par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas finansiālo stāvokli, tostarp atsaucoties uz juridiskās personas kopējo apgrozījumu vai fiziskās personas gada ienākumiem;

| d) | par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas sakarā ar pārkāpumu gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu nozīmīgumu, ciktāl minēto peļņu vai zaudējumus var noteikt; |
| --- | --- |

d)

par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas sakarā ar pārkāpumu gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu nozīmīgumu, ciktāl minēto peļņu vai zaudējumus var noteikt;

| e) | pārkāpuma radītos zaudējumus trešām personām, ciktāl minētos zaudējumus var noteikt; |
| --- | --- |

e)

pārkāpuma radītos zaudējumus trešām personām, ciktāl minētos zaudējumus var noteikt;

| f) | par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas sadarbības līmeni ar kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar 18. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

f)

par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas sadarbības līmeni ar kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar 18. panta 2. punktu;

| g) | par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas iepriekš izdarītus pārkāpumus; |
| --- | --- |

g)

par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas iepriekš izdarītus pārkāpumus;

| h) | pārkāpuma faktiskās vai iespējamās sistēmiskās sekas. |
| --- | --- |

h)

pārkāpuma faktiskās vai iespējamās sistēmiskās sekas.

5.   Ja 1. punktā minētie noteikumi attiecas uz juridiskām personām, dalībvalstis nodrošina arī to, ka saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes administratīvos sodus un citus administratīvos pasākumus, kas minēti šā panta 2. punktā, piemēro vadības struktūras locekļiem un citām personām, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par pārkāpumu.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka, pirms tiek pieņemts jebkāds lēmums, ar ko piemēro 2. punktā minētos administratīvos sodus vai citus administratīvos pasākumus, saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes dod attiecīgajai fiziskajai vai juridiskajai personai iespēju tikt uzklausītai. Izņēmumus attiecībā uz tiesībām tikt uzklausītam var piemērot minēto citu administratīvo pasākumu pieņemšanai, ja ir vajadzīga steidzama rīcība, lai novērstu ievērojamus zaudējumus trešām personām vai būtisku kaitējumu finanšu sistēmai. Šādos gadījumos attiecīgajai personai dod iespēju tikt uzklausītai cik drīz vien iespējams pēc administratīvā pasākuma pieņemšanas, un vajadzības gadījumā minēto pasākumu pārskata.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka jebkurš lēmums, ar ko piemēro 2. punktā minētos administratīvos sodus vai citus administratīvos pasākumus, ir pienācīgi pamatots un ka to ir tiesības pārsūdzēt.

24. pants

Administratīvo sodu un citu administratīvo pasākumu publicēšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts noteikumi, ar kuriem transponē šo direktīvu, ietver noteikumus, kas paredz prasību saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītajām kompetentajām iestādēm bez liekas kavēšanās to oficiālajā tīmekļa vietnē publicēt administratīvos sodus un citus administratīvos pasākumus. Tādus pašus pienākumus piemēro, ja dalībvalsts nolemj paredzēt kriminālsodus saskaņā ar 23. panta 1. punkta otro daļu.

2.   Noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar 1. punktu, paredz vismaz to, ka ir jāpublicē visi lēmumi, ko nevar vai vairs nevar pārsūdzēt un kas piemērojami par to valsts tiesību aktu noteikumu pārkāpumu, ar kuriem transponē šo direktīvu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka šādā publikācijā ietver informāciju par pārkāpuma veidu un būtību un par tās fiziskās vai juridiskās personas identitāti, kurai sods vai pasākums piemērots. Ievērojot 4. punktu, dalībvalstis arī nodrošina, ka šādu informāciju publicē bez liekas kavēšanās pēc tam, kad adresāts ir informēts par minēto sodu vai pasākumu, kā arī par to, ka saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzīto kompetento iestāžu oficiālajās tīmekļa vietnēs tiks publicēts lēmums, ar kuru noteikts minētais sods vai pasākums.

4.   Ja dalībvalstis atļauj publicēt lēmumu, ar ko piemēro sodus vai citus pasākumus, par kuriem ir iesniegta pārsūdzība, saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes savā oficiālajā tīmekļa vietnē bez liekas kavēšanās publicē arī informāciju par pārsūdzības statusu un tās iznākumu.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes publicē lēmumu par sodu vai pasākumu piemērošanu anonīmi un saskaņā ar valsts tiesību aktiem, jebkurā no turpmāk minētajiem gadījumiem:

| a) | ja sodu vai pasākumu piemēro fiziskai personai un ja tiek konstatēts, ka personas datu publicēšana nav samērīga; |
| --- | --- |

a)

ja sodu vai pasākumu piemēro fiziskai personai un ja tiek konstatēts, ka personas datu publicēšana nav samērīga;

| b) | ja publicēšana apdraudētu finanšu tirgu stabilitāti vai iesāktas kriminālizmeklēšanas norisi; |
| --- | --- |

b)

ja publicēšana apdraudētu finanšu tirgu stabilitāti vai iesāktas kriminālizmeklēšanas norisi;

| c) | ja publicēšana radītu – ciktāl to iespējams noteikt – nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām kredītiestādēm vai fiziskajām personām. |
| --- | --- |

c)

ja publicēšana radītu – ciktāl to iespējams noteikt – nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām kredītiestādēm vai fiziskajām personām.

6.   Ja dalībvalsts publicē lēmumu par soda vai pasākuma piemērošanu anonīmi, tā var atļaut attiecīgo datu publicēšanu atlikt.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek publicēti arī visi galīgie tiesas nolēmumi, ar kuriem atceļ lēmumu par soda vai pasākuma piemērošanu.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka visa 2. līdz 6. punktā minētā publicētā informācija saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzīto kompetento iestāžu oficiālajās tīmekļa vietnē ir pieejama vismaz piecus gadus pēc tās publicēšanas dienas. Publikācijā ietvertos personas datus oficiālajā tīmekļa vietnē saglabā tikai tik ilgi, cik ir nepieciešams, un atbilstīgi piemērojamajiem personas datu aizsardzības noteikumiem. Šādu glabāšanas periodu nosaka, ņemot vērā noilguma termiņus, kas paredzēti attiecīgo dalībvalstu tiesību aktos, bet tas jebkurā gadījumā nav ilgāks par desmit gadiem.

9.   Saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes informē EBI par visiem administratīvajiem sodiem un citiem administratīvajiem pasākumiem, tostarp attiecīgā gadījumā par jebkuru ar tiem saistītu pārsūdzību un tās iznākumu. Dalībvalstis nodrošina, ka minētās kompetentās iestādes saņem informāciju un datus par galīgo spriedumu saistībā ar visiem piemērotajiem kriminālsodiem, un minētās kompetentās iestādes šo informāciju iesniedz arī EBI.

10.   EVTI uztur centralizētu datubāzi par tai paziņotajiem administratīvajiem sodiem un citiem administratīvajiem pasākumiem. Minētā datubāze ir pieejama vienīgi kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar 18. panta 2. punktu, un to atjaunina, pamatojoties uz informāciju, ko minētās kompetentās iestādes sniedz saskaņā ar šā panta 9. punktu.

25. pants

Sadarbības pienākumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes cieši sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, kuras veic finanšu iestāžu vispārējo uzraudzību saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, kas piemērojami minētajām iestādēm, un ar noregulējuma iestādi kredītiestādes, kas emitē segtās obligācijas, noregulējuma gadījumā.

2.   Turklāt dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes cieši sadarbojas savā starpā. Minētā sadarbība ietver to, ka kompetentās iestādes viena otrai sniedz visu informāciju, kas ir noderīga otras iestādes uzraudzības uzdevumu veikšanai saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu.

3.   Šā panta 2. punkta otrā teikuma nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes paziņo:

| a) | visu attiecīgo informāciju, kad to ir pieprasījusi cita kompetentā iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar 18. panta 2. punktu; un |
| --- | --- |

a)

visu attiecīgo informāciju, kad to ir pieprasījusi cita kompetentā iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar 18. panta 2. punktu; un

| b) | pēc savas iniciatīvas visu būtisko informāciju citām kompetentajām iestādēm, kas, ievērojot 18. panta 2. punktu, izraudzītas citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

b)

pēc savas iniciatīvas visu būtisko informāciju citām kompetentajām iestādēm, kas, ievērojot 18. panta 2. punktu, izraudzītas citās dalībvalstīs.

4.   Dalībvalstis arī nodrošina, ka kompetentās iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar 18. panta 2. punktu, šīs direktīvas nolūkos sadarbojas ar EBI vai attiecīgā gadījumā ar Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādi), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (18).

5.   Šā panta nolūkā informāciju uzskata par būtisku, ja tā varētu būtiski ietekmēt novērtējumu par segto obligāciju emisiju citā dalībvalstī.

26. pants

Informācijas atklāšanas prasības

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes savā oficiālajā tīmekļa vietnē publicē šādu informāciju:

| a) | valsts normatīvos un administratīvos noteikumus un vispārīgos norādījumus, kuri pieņemti attiecībā uz segto obligāciju emisiju; |
| --- | --- |

a)

valsts normatīvos un administratīvos noteikumus un vispārīgos norādījumus, kuri pieņemti attiecībā uz segto obligāciju emisiju;

| b) | sarakstu ar kredītiestādēm, kurām ir atļauts emitēt segtās obligācijas; |
| --- | --- |

b)

sarakstu ar kredītiestādēm, kurām ir atļauts emitēt segtās obligācijas;

| c) | sarakstu ar segtajām obligācijām, kurām atļauts izmantot marķējumu “Eiropas segtās obligācijas”, un to segto obligāciju sarakstu, kurām atļauts izmantot marķējumu “Eiropas segtās obligācijas (augstākā šķira)”. |
| --- | --- |

c)

sarakstu ar segtajām obligācijām, kurām atļauts izmantot marķējumu “Eiropas segtās obligācijas”, un to segto obligāciju sarakstu, kurām atļauts izmantot marķējumu “Eiropas segtās obligācijas (augstākā šķira)”.

2.   Informācija, ko publicē saskaņā ar 1. punktu, ir pietiekama, lai būtu iespējams pamatoti salīdzināt dažādo dalībvalstu saskaņā ar 18. panta 2. punktu izraudzīto kompetento iestāžu īstenotās pieejas. Minēto informāciju atjaunina, lai ņemtu vērā visas izmaiņas.

3.   Kompetentās iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar 18. panta 2. punktu, reizi gadā paziņo EBI 1. punkta b) apakšpunktā minēto sarakstu ar kredītiestādēm un 1. punkta c) apakšpunktā minētos sarakstus ar segtajām obligācijām.

IV SADAĻA

MARĶĒJUMS

27. pants

Marķējums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka marķējumu “Eiropas segtās obligācijas” un tā oficiālo tulkojumu visās Savienības oficiālajās valodās izmanto tikai segtajām obligācijām, kas atbilst prasībām, kuras izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka marķējumu “Eiropas segtās obligācijas (augstākā šķira)” un tā oficiālo tulkojumu visās Savienības oficiālajās valodās izmanto tikai segtajām obligācijām, kas atbilst prasībām, kuras izklāstītas valsts tiesību aktu noteikumos, ar kuriem transponē šo direktīvu, un kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantā, kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2160 (19).

V SADAĻA

GROZĪJUMI CITĀS DIREKTĪVĀS

28. pants

Grozījums Direktīvā 2009/65/EK

Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktu groza šādi:

| 1) | pirmo daļu aizstāj ar šādu:






  “4. | Dalībvalstis var paaugstināt 1. punkta pirmajā daļā noteikto 5 % limitu maksimums līdz 25 %, ja obligācijas tika emitētas pirms 2022. gada 8. jūlija un ja tās atbilda šajā punktā noteiktajām prasībām redakcijā, kas bija piemērojama to emisijas dienā, vai ja obligācijas atbilst segto obligāciju definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/2162 (*) 3. panta 1. punktā. |
| --- | --- | --- |

1)

pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“4.

Dalībvalstis var paaugstināt 1. punkta pirmajā daļā noteikto 5 % limitu maksimums līdz 25 %, ja obligācijas tika emitētas pirms 2022. gada 8. jūlija un ja tās atbilda šajā punktā noteiktajām prasībām redakcijā, kas bija piemērojama to emisijas dienā, vai ja obligācijas atbilst segto obligāciju definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/2162 (*) 3. panta 1. punktā.

*

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2162 (2019. gada 27. novembris) par segto obligāciju emisiju un segto obligāciju publisko uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2009/65/EK un 2014/59/ES (OV L 328, 18.12.2019., 29. lpp.).”;"

*

| 2) | trešo daļu svītro. |
| --- | --- |

2)

trešo daļu svītro.

29. pants

Grozījums Direktīvā 2014/59/ES

Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 96. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “96) | “segtā obligācija” ir segtā obligācija, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/2162 (*1) 3. panta 1. punktā, vai – attiecībā uz instrumentu, kas emitēts pirms 2022. gada 8. jūlija, – obligācija, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (*2) 52. panta 4. punktā, kas piemērojams tās emisijas dienā; |
| --- | --- |

“96)

“segtā obligācija” ir segtā obligācija, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/2162 (*1) 3. panta 1. punktā, vai – attiecībā uz instrumentu, kas emitēts pirms 2022. gada 8. jūlija, – obligācija, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (*2) 52. panta 4. punktā, kas piemērojams tās emisijas dienā;

*1

*2

VI SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

30. pants

Pārejas pasākumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka segtajām obligācijām, kas emitētas pirms 2022. gada 8. jūlija un kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā redakcijā, kas bija piemērojama to emisijas dienā, nepiemēro prasības, kuras izklāstītas šīs direktīvas 5. līdz 12. pantā un 15., 16., 17. un 19. pantā, bet tās arī turpmāk var dēvēt par segtajām obligācijām saskaņā ar šo direktīvu, līdz iestājas to termiņš.

Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar šīs direktīvas 18. panta 2. punktu izraudzītās kompetentās iestādes uzrauga segto obligāciju, kas emitētas pirms 2022. gada 8. jūlija, atbilstību prasībām, kuras noteiktas Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā redakcijā, kas bija piemērojama to emisijas dienā, kā arī šīs direktīvas prasībām, ciktāl tās piemērojamas saskaņā ar šā punkta pirmo daļu.

2.   Dalībvalstis var piemērot 1. punktu to segto obligāciju papildu emisijām, kuru ISIN atvēršana ir pirms 2022. gada 8. jūlija, laikposmā līdz 24 mēnešiem pēc minētās dienas, ar noteikumu, ka minētās emisijas atbilst visām turpmāk minētajām prasībām:

| a) | segtās obligācijas termiņa beigu datums ir pirms 2027. gada 8. jūlija; |
| --- | --- |

a)

segtās obligācijas termiņa beigu datums ir pirms 2027. gada 8. jūlija;

| b) | tādu papildu emisiju kopējais apjoms, kas emitētas pēc 2022. gada 8. jūlija, divkārt nepārsniedz to segto obligāciju emisiju kopējo apjomu, kas minētajā dienā nav nomaksātas; |
| --- | --- |

b)

tādu papildu emisiju kopējais apjoms, kas emitētas pēc 2022. gada 8. jūlija, divkārt nepārsniedz to segto obligāciju emisiju kopējo apjomu, kas minētajā dienā nav nomaksātas;

| c) | segtās obligācijas kopējais emisijas apjoms termiņa beigās nepārsniedz 6 000 000 000 EUR vai līdzvērtīgu summu vietējā valūtā; |
| --- | --- |

c)

segtās obligācijas kopējais emisijas apjoms termiņa beigās nepārsniedz 6 000 000 000 EUR vai līdzvērtīgu summu vietējā valūtā;

| d) | nodrošinājuma aktīvi atrodas dalībvalstī, kura segto obligāciju papildu emisijām piemēro 1. punktu. |
| --- | --- |

d)

nodrošinājuma aktīvi atrodas dalībvalstī, kura segto obligāciju papildu emisijām piemēro 1. punktu.

31. pants

Pārskati un ziņojumi

1.   Komisija līdz 2024. gada 8. jūlijam, cieši sadarbojoties ar EBI, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, par to, vai un ja tā – tad kā attiecībā uz trešo valstu kredītiestādēm, kas emitē segtās obligācijas, un minēto segto obligāciju ieguldītājiem varētu ieviest līdzvērtīguma režīmu, ņemot vērā starptautiskās norises segto obligāciju jomā, jo īpaši tiesiskā regulējuma attīstību trešās valstīs.

2.   Komisija līdz 2025. gada 8. jūlijam, cieši sadarbojoties ar EBI, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu attiecībā uz ieguldītāju aizsardzības līmeni un par norisēm saistībā ar segto obligāciju emisiju Savienībā. Ziņojuma iekļauj ieteikumus turpmākai rīcībai. Ziņojumā iekļauj informāciju par:

| a) | norisēm saistībā ar segto obligāciju emisijas atļauju skaitu; |
| --- | --- |

a)

norisēm saistībā ar segto obligāciju emisijas atļauju skaitu;

| b) | norisēm saistībā ar segto obligāciju skaitu, kas emitētas saskaņā ar valstu tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, un Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantu; |
| --- | --- |

b)

norisēm saistībā ar segto obligāciju skaitu, kas emitētas saskaņā ar valstu tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, un Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. pantu;

| c) | norisēm saistībā ar aktīviem, ar kuriem nodrošina segto obligāciju emisiju; |
| --- | --- |

c)

norisēm saistībā ar aktīviem, ar kuriem nodrošina segto obligāciju emisiju;

| d) | norisēm saistībā ar virsnodrošināšanas līmeni; |
| --- | --- |

d)

norisēm saistībā ar virsnodrošināšanas līmeni;

| e) | pārrobežu ieguldījumiem segtajās obligācijās, tostarp iekšējiem ieguldījumiem no trešām valstīm un ārējiem ieguldījumiem uz tām; |
| --- | --- |

e)

pārrobežu ieguldījumiem segtajās obligācijās, tostarp iekšējiem ieguldījumiem no trešām valstīm un ārējiem ieguldījumiem uz tām;

| f) | norisēm saistībā ar segto obligāciju emisiju ar pagarināma termiņa struktūru. |
| --- | --- |

f)

norisēm saistībā ar segto obligāciju emisiju ar pagarināma termiņa struktūru.

| g) | norisēm saistībā ar riska darījumu izmantošanas riskiem un ieguvumiem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

g)

norisēm saistībā ar riska darījumu izmantošanas riskiem un ieguvumiem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punktā;

| h) | segto obligāciju tirgu darbību. |
| --- | --- |

h)

segto obligāciju tirgu darbību.

3.   Dalībvalstis līdz 2024. gada 8. jūlijam Komisijai nosūta informāciju par jautājumiem, kas uzskaitīti 2. punktā.

4.   Komisija līdz 2024. gada 8. jūlijam pēc tāda pētījuma pasūtīšanas un saņemšanas, kurā novērtēti riski un ieguvumi, ko rada segtās obligācijas ar pagarināma termiņa struktūrām, un pēc apspriešanās ar EBI pieņem ziņojumu un iesniedz minēto pētījumu un minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu.

5.   Komisija līdz 2024. gada 8. jūlijam pieņem ziņojumu par iespēju ieviest divējāda regresa tiesību instrumentu, ko sauc par Eiropas Nodrošinātajām parādzīmēm. Komisija minēto ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu.

32. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis līdz 2021. gada 8. jūlijam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Tās piemēro minētos aktus vēlākais no 2022. gada 8. jūlija.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

33. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

34. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2019. gada 27. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  OV C 367, 10.10.2018., 56. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 18. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 8. novembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/61 (2014. gada 10. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm (OV L 11, 17.1.2015., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/35 (2014. gada 10. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 12, 17.1.2015., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

7

(8)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2012. gada 20. decembris) par kredītiestāžu finansējumu (ESRK/2012/2) (OV C 119, 25.4.2013., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

9

(10)  EBI ziņojums par segtajām obligācijām: ieteikumi segto obligāciju sistēmu saskaņošanai ES (EBA Report on covered bonds – recommendations on harmonisation of covered bond frameworks in the EU), EBI-Op-2016-23.

10

EBA Report on covered bonds – recommendations on harmonisation of covered bond frameworks in the EU

(11)  Komisijas Direktīva 2006/111/EK (2006. gada 16. novembris) par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/47/EK (2002. gada 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.).

12

(13)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

13

(14)  
  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2160 (2019. gada 27. novembris), ar ko attiecībā uz riska darījumiem segto obligāciju veidā groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).

19

Oficiālā Vēstneša

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 18.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 328/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 328/58

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2163

(2019. gada 17. decembris),

ar ko attiecībā uz 2020. un 2021. gadu nosaka sprūda apjomus iespējamai papildu ievedmuitas nodokļu piemērošanai dažu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta pirmās daļas b) punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 (2) 39. pantā paredzēts, ka Regulas (ES) Nr. 1308/2013 182. panta 1. punktā noteikto papildu ievedmuitas nodokli var piemērot minētās īstenošanas regulas VII pielikumā uzskaitītajiem produktiem un tajā norādītajos periodos. Minēto papildu ievedmuitas nodokli piemēro, ja kāda brīvā apgrozībā laista produkta daudzums jebkurā no minētajā pielikumā norādītajiem piemērošanas periodiem pārsniedz attiecīgā produkta importam noteikto sprūda apjomu gadā. Papildu ievedmuitu neuzliek, ja attiecīgais imports, visticamāk, neradītu traucējumus Savienības tirgū vai ja nodokļa ietekme būtu neproporcionāla paredzētajam mērķim. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 (2) 39. pantā paredzēts, ka Regulas (ES) Nr. 1308/2013 182. panta 1. punktā noteikto papildu ievedmuitas nodokli var piemērot minētās īstenošanas regulas VII pielikumā uzskaitītajiem produktiem un tajā norādītajos periodos. Minēto papildu ievedmuitas nodokli piemēro, ja kāda brīvā apgrozībā laista produkta daudzums jebkurā no minētajā pielikumā norādītajiem piemērošanas periodiem pārsniedz attiecīgā produkta importam noteikto sprūda apjomu gadā. Papildu ievedmuitu neuzliek, ja attiecīgais imports, visticamāk, neradītu traucējumus Savienības tirgū vai ja nodokļa ietekme būtu neproporcionāla paredzētajam mērķim.

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 182. panta 1. punkta otro daļu, lai dažu veidu augļiem un dārzeņiem piemērotu iespējamus papildu ievedmuitas nodokļus, sprūda apjomus importam nosaka, pamatojoties uz tirgus piekļuves iespējām, kuras izteiktas kā importa procentuālā daļa no attiecīgā iekšzemes patēriņa iepriekšējos trīs gados. Pamatojoties uz datiem, ko paziņojušas dalībvalstis attiecībā uz 2016., 2017. un 2018. gadu, sprūda apjomi dažiem augļiem un dārzeņiem būtu jānosaka par 2020. un 2021. gadu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 182. panta 1. punkta otro daļu, lai dažu veidu augļiem un dārzeņiem piemērotu iespējamus papildu ievedmuitas nodokļus, sprūda apjomus importam nosaka, pamatojoties uz tirgus piekļuves iespējām, kuras izteiktas kā importa procentuālā daļa no attiecīgā iekšzemes patēriņa iepriekšējos trīs gados. Pamatojoties uz datiem, ko paziņojušas dalībvalstis attiecībā uz 2016., 2017. un 2018. gadu, sprūda apjomi dažiem augļiem un dārzeņiem būtu jānosaka par 2020. un 2021. gadu.

| (2) | Ievērojot to, ka iespējamo papildu ievedmuitas nodokļu piemērošanas periods, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 VII pielikumā, attiecībā uz virkni produktiem sākas 1. janvārī, šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra, un tāpēc tai būtu jāstājas spēkā iespējami drīz, |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot to, ka iespējamo papildu ievedmuitas nodokļu piemērošanas periods, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 VII pielikumā, attiecībā uz virkni produktiem sākas 1. janvārī, šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra, un tāpēc tai būtu jāstājas spēkā iespējami drīz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz 2020. un 2021. gadu sprūda apjomi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 182. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, attiecībā uz produktiem, kas uzskaitīti Īstenošanas Regulas (ES) 2017/892 VII pielikumā, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Tā zaudē spēku 2021. gada 30. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013, 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 13. marta Īstenošanas regula (ES) 2017/892, ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (OV L 138, 25.5.2017., 57. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Sprūda apjomi produktiem un laika periodiem, kas Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 VII pielikumā noteikti iespējamai papildu ievedmuitas nodokļu piemērošanai

Neskarot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, uzskata, ka produktu aprakstam ir vienīgi informatīva nozīme. Šā pielikuma piemērošanas vajadzībām papildu ievedmuitas nodokļu darbības jomu nosaka pēc šīs regulas pieņemšanas brīdī spēkā esošo KN kodu darbības jomas.

| Kārtas numurs | KN kods | Produktu apraksts | Piemērošanas periods | Sprūda apjoms (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | 2021 |
| 78.0020 | 0702 00 00 | Tomāti | No 1. jūnija līdz 30. septembrim | | 54 848 |
| 78.0015 | No 1. oktobra | līdz 31. maijam | 578 315 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Gurķi | No 1. maija līdz 31. oktobrim | | 62 171 |
| 78.0075 | No 1. novembra | līdz 30. aprīlim | 48 583 |
| 78.0085 | 0709 91 00 | Artišoki | No 1. novembra | līdz 30. jūnijam | 8 244 |
| 78.0100 | 0709 93 10 | Tumšzaļie kabači | No 1. janvāra līdz 31. decembrim | | 94 081 |
| 78.0110 | 0805 10 22
  0805 10 24
  0805 10 28 | Apelsīni | No 1. decembra | līdz 31. maijam | 466 660 |
| 78.0120 | 0805 22 00 | Klementīni | No 1. novembra | līdz februāra beigām | 241 919 |
| 78.0130 | 0805 21
  0805 29 00 | Mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugu hibrīdu augļi | No 1. novembra | līdz februāra beigām | 96 897 |
| 78.0160 | 0805 50 10 | Citroni | No 1. janvāra līdz 31. maijam | | 351 591 |
| 78.0155 | No 1. jūnija līdz 31. decembrim | | 621 073 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Galda vīnogas | No 16. jūlija līdz 16. novembrim | | 214 307 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Āboli | No 1. janvāra līdz 31. augustam | | 595 028 |
| 78.0180 | No 1. septembra līdz 31. decembrim | | 1 154 623 |
| 78.0220 | 0808 30 90 | Bumbieri | No 1. janvāra līdz 30. aprīlim | | 141 496 |
| 78.0235 | No 1. jūlija līdz 31. decembrim | | 106 940 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Aprikozes | No 1. jūnija līdz 31. jūlijam | | 7 166 |
| 78.0265 | 0809 29 00 | Ķirši, izņemot skābos ķiršus | No 16. maija līdz 15. augustam | | 104 573 |
| 78.0270 | 0809 30 | Persiki, ieskaitot nektarīnus | No 16. jūnija līdz 30. septembrim | | 3 482 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Plūmes | No 16. jūnija līdz 30. septembrim | | 204 681 |

Kārtas numurs

KN kods

Produktu apraksts

Piemērošanas periods

Sprūda apjoms (tonnās)

2020

2021

78.0020

0702 00 00

Tomāti

No 1. jūnija līdz 30. septembrim

54 848

78.0015

No 1. oktobra

līdz 31. maijam

578 315

78.0065

0707 00 05

Gurķi

No 1. maija līdz 31. oktobrim

62 171

78.0075

No 1. novembra

līdz 30. aprīlim

48 583

78.0085

0709 91 00

Artišoki

No 1. novembra

līdz 30. jūnijam

8 244

78.0100

0709 93 10

Tumšzaļie kabači

No 1. janvāra līdz 31. decembrim

94 081

78.0110

0805 10 22

0805 10 24

0805 10 28

Apelsīni

No 1. decembra

līdz 31. maijam

466 660

78.0120

0805 22 00

Klementīni

No 1. novembra

līdz februāra beigām

241 919

78.0130

0805 21

0805 29 00

Mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugu hibrīdu augļi

No 1. novembra

līdz februāra beigām

96 897

78.0160

0805 50 10

Citroni

No 1. janvāra līdz 31. maijam

351 591

78.0155

No 1. jūnija līdz 31. decembrim

621 073

78.0170

0806 10 10

Galda vīnogas

No 16. jūlija līdz 16. novembrim

214 307

78.0175

0808 10 80

Āboli

No 1. janvāra līdz 31. augustam

595 028

78.0180

No 1. septembra līdz 31. decembrim

1 154 623

78.0220

0808 30 90

Bumbieri

No 1. janvāra līdz 30. aprīlim

141 496

78.0235

No 1. jūlija līdz 31. decembrim

106 940

78.0250

0809 10 00

Aprikozes

No 1. jūnija līdz 31. jūlijam

7 166

78.0265

0809 29 00

Ķirši, izņemot skābos ķiršus

No 16. maija līdz 15. augustam

104 573

78.0270

0809 30

Persiki, ieskaitot nektarīnus

No 16. jūnija līdz 30. septembrim

3 482

78.0280

0809 40 05

Plūmes

No 16. jūnija līdz 30. septembrim

204 681

---

| 18.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 328/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 328/61

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2164

(2019. gada 17. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 16. panta 1. punktu, 16. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 21. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Vairākas dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 16. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir iesniegušas Komisijai un pārējām dalībvalstīm dokumentāciju par konkrētām vielām, lai par tām saņemtu attiecīgu atļauju un iekļautu tās Komisijas Regulas (EK) Nr. 889/2008 (2) I, II, VI un VIII pielikumā. Minēto dokumentāciju ir izskatījusi ekspertu grupa tehnisku padomu sniegšanai par bioloģisko ražošanu (EGTOP) un Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Vairākas dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 16. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir iesniegušas Komisijai un pārējām dalībvalstīm dokumentāciju par konkrētām vielām, lai par tām saņemtu attiecīgu atļauju un iekļautu tās Komisijas Regulas (EK) Nr. 889/2008 (2) I, II, VI un VIII pielikumā. Minēto dokumentāciju ir izskatījusi ekspertu grupa tehnisku padomu sniegšanai par bioloģisko ražošanu (EGTOP) un Komisija.

| (2) | EGTOP savos ieteikumos par mēslošanas līdzekļiem (3) cita starpā secinājusi, ka vielas “biokokogles”, “gliemju čaulas un olu čaumalas” un “humīnskābes un fulvoskābes” atbilst bioloģiskās ražošanas mērķiem un principiem. Tāpēc šīs vielas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 889/2008 I pielikumā. EGTOP arī ieteica precizēt minētajā pielikumā sniegto “kalcija karbonāta” definīciju. |
| --- | --- |

(2)

EGTOP savos ieteikumos par mēslošanas līdzekļiem (3) cita starpā secinājusi, ka vielas “biokokogles”, “gliemju čaulas un olu čaumalas” un “humīnskābes un fulvoskābes” atbilst bioloģiskās ražošanas mērķiem un principiem. Tāpēc šīs vielas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 889/2008 I pielikumā. EGTOP arī ieteica precizēt minētajā pielikumā sniegto “kalcija karbonāta” definīciju.

| (3) | EGTOP savos ieteikumos par augu aizsardzības līdzekļiem (4) cita starpā secinājusi, ka vielas “maltodekstrīns”, “ūdeņraža peroksīds”, “terpēni (eigenols, geraniols un timols)”, “nātrija hlorīds”, “cerevizāns” un piretrīni, kas iegūti no augiem (izņemot Chrysanthemum
  cinerariaefolium), atbilst bioloģiskās ražošanas mērķiem un principiem. Tāpēc šīs vielas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 889/2008 II pielikumā. Turklāt EGTOP sniedza ieteikumus par minētā pielikuma struktūru. |
| --- | --- |

(3)

EGTOP savos ieteikumos par augu aizsardzības līdzekļiem (4) cita starpā secinājusi, ka vielas “maltodekstrīns”, “ūdeņraža peroksīds”, “terpēni (eigenols, geraniols un timols)”, “nātrija hlorīds”, “cerevizāns” un piretrīni, kas iegūti no augiem (izņemot Chrysanthemum
  cinerariaefolium), atbilst bioloģiskās ražošanas mērķiem un principiem. Tāpēc šīs vielas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 889/2008 II pielikumā. Turklāt EGTOP sniedza ieteikumus par minētā pielikuma struktūru.

| (4) | EGTOP savos ieteikumos par dzīvnieku barību (5) cita starpā secinājusi, ka vielas “guāra sveķi” kā dzīvnieku barības piedeva, “ēdamās kastaņas ekstrakts” kā organoleptiskā piedeva un vienīgi dabiskas vai bioloģiskas izcelsmes “bezūdens betaīns”, kas paredzēts dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, atbilst bioloģiskās ražošanas mērķiem un principiem. Tāpēc šīs vielas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 889/2008 VI pielikumā. Minētajā pielikumā atsauce uz dažām skābbarības piedevām ir neskaidra un ir jāprecizē, lai izvairītos no pārpratumiem. |
| --- | --- |

(4)

EGTOP savos ieteikumos par dzīvnieku barību (5) cita starpā secinājusi, ka vielas “guāra sveķi” kā dzīvnieku barības piedeva, “ēdamās kastaņas ekstrakts” kā organoleptiskā piedeva un vienīgi dabiskas vai bioloģiskas izcelsmes “bezūdens betaīns”, kas paredzēts dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji, atbilst bioloģiskās ražošanas mērķiem un principiem. Tāpēc šīs vielas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 889/2008 VI pielikumā. Minētajā pielikumā atsauce uz dažām skābbarības piedevām ir neskaidra un ir jāprecizē, lai izvairītos no pārpratumiem.

| (5) | EGTOP savos ieteikumos par pārtiku (6) cita starpā secinājusi, ka vielas “glicerīns” kā mitrumuzturētājs gela kapsulās un kā apvalkotu tablešu pārklājums, “bentonīts” kā pārstrādes palīglīdzeklis, “L(+) pienskābe un nātrija hidroksīds” kā augu izcelsmes proteīnu ekstrakcijas palīglīdzeklis, “tara sveķu pulveris” kā biezinātājs un “apiņu ekstrakts un priedes sveķu ekstrakts (kolofonijs)”, ko izmanto cukura ražošanā, atbilst bioloģiskās ražošanas mērķiem un principiem. Tāpēc šīs vielas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 889/2008 VIII pielikumā. Turklāt EGTOP ieteica prasīt, lai tara sveķu pulveris, lecitīni, glicerīns, ceratoniju augļu sveķi, želena sveķi, gumiarābiks, guāra sveķi un karnaubvasks tiktu ražoti bioloģiski. Lai dotu pietiekami daudz laika pielāgoties šai jaunajai prasībai, būtu jānodrošina, ka uzņēmējiem ir trīs gadu pārejas periods. |
| --- | --- |

(5)

EGTOP savos ieteikumos par pārtiku (6) cita starpā secinājusi, ka vielas “glicerīns” kā mitrumuzturētājs gela kapsulās un kā apvalkotu tablešu pārklājums, “bentonīts” kā pārstrādes palīglīdzeklis, “L(+) pienskābe un nātrija hidroksīds” kā augu izcelsmes proteīnu ekstrakcijas palīglīdzeklis, “tara sveķu pulveris” kā biezinātājs un “apiņu ekstrakts un priedes sveķu ekstrakts (kolofonijs)”, ko izmanto cukura ražošanā, atbilst bioloģiskās ražošanas mērķiem un principiem. Tāpēc šīs vielas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 889/2008 VIII pielikumā. Turklāt EGTOP ieteica prasīt, lai tara sveķu pulveris, lecitīni, glicerīns, ceratoniju augļu sveķi, želena sveķi, gumiarābiks, guāra sveķi un karnaubvasks tiktu ražoti bioloģiski. Lai dotu pietiekami daudz laika pielāgoties šai jaunajai prasībai, būtu jānodrošina, ka uzņēmējiem ir trīs gadu pārejas periods.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 889/2008 VIIIa pielikumā dažas atsauces uz piedevu nosaukumiem nav precīzas un, lai izvairītos no pārpratumiem, ir jāprecizē. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 889/2008 VIIIa pielikumā dažas atsauces uz piedevu nosaukumiem nav precīzas un, lai izvairītos no pārpratumiem, ir jāprecizē.

| (7) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 889/2008 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 889/2008 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 889/2008 groza šādi:

| 1) | I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumā izklāstīto tekstu; |
| --- | --- |

1)

I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumā izklāstīto tekstu;

| 2) | II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikumā izklāstīto tekstu; |
| --- | --- |

2)

II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikumā izklāstīto tekstu;

| 3) | VI pielikumu aizstāj ar šīs regulas III pielikumā izklāstīto tekstu; |
| --- | --- |

3)

VI pielikumu aizstāj ar šīs regulas III pielikumā izklāstīto tekstu;

| 4) | VIII pielikumu aizstāj ar šīs regulas IV pielikumā izklāstīto tekstu; |
| --- | --- |

4)

VIII pielikumu aizstāj ar šīs regulas IV pielikumā izklāstīto tekstu;

| 5) | VIIIa pielikumu aizstāj ar šīs regulas V pielikumā izklāstīto tekstu. |
| --- | --- |

5)

VIIIa pielikumu aizstāj ar šīs regulas V pielikumā izklāstīto tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 5. septembra Regula (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (OV L 250, 18.9.2008., 1. lpp.).

2

(3)  Galīgais ziņojums par mēslošanas līdzekļiem (III) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/final-report-egtop-fertilizers-iii_en.pdf.

3

(4)  Galīgais ziņojums par augu aizsardzības līdzekļiem (IV) https://ec.europa.eu/info/publications/egtop-reports-organic-production_en.

4

(5)  Galīgais ziņojums par dzīvnieku barību (III) un pārtiku (V) https://ec.europa.eu/info/publications/egtop-reports-organic-production_en.

5

(6)  Galīgais ziņojums par pārtiku (IV) un galīgais ziņojums par dzīvnieku barību (III) un pārtiku (V) https://ec.europa.eu/info/publications/egtop-reports-organic-production_en.

6

---

I PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Mēslošanas līdzekļi, augsnes ielabotāji un barības vielas, kas minētas 3. panta 1. punktā un 6.d panta 2. punktā

Piezīmes

A: atļauti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91 un pārnesti ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 16. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

B: atļauti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007.

| Atļauja | Nosaukums
  Salikti mēslošanas līdzekļi vai līdzekļi, kas satur tikai turpmāk uzskaitītās sastāvdaļas | Apraksts, prasības attiecībā uz sastāvu, lietošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| A | Pakaišu kūtsmēsli | Sastāv no dzīvnieku ekskrementiem un augu izcelsmes materiāliem (pakaišiem).
  Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta |
| A | Kaltēti pakaišu kūtsmēsli un dehidrēti mājputnu mēsli | Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta |
| A | Kompostēti dzīvnieku ekskrementi, arī mājputnu kūtsmēsli un kompostēti pakaišu kūtsmēsli | Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta |
| A | Šķidri dzīvnieku ekskrementi | Izmanto pēc kontrolētas fermentācijas un/vai pienācīgas atšķaidīšanas.
  Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta |
| B | Kompostēts vai fermentēts sadzīves atkritumu maisījums | Mēslošanas līdzeklis, ko iegūst no sadzīves atkritumiem, kuri ir sadalīti izcelsmes vietā, un kas bijis pakļauts kompostēšanai vai anaerobiskai rūgšanai biogāzes ražošanas nolūkā.
  Tikai augu valsts un dzīvnieku valsts sadzīves atkritumi.
  Tikai tad, ja iegūti slēgtā un uzraudzītā savākšanas sistēmā, ko pieņēmusi dalībvalsts.
  Maksimālā koncentrācija sausnā mg/kg:
  kadmijs: 0,7; varš: 70; niķelis: 25; svins: 45; cinks: 200; dzīvsudrabs:
  0,4; hroms (kopā): 70; hroms (VI): nav konstatējams |
| A | Kūdra | Izmanto tikai dārzkopībā (dārzeņkopība, puķkopība, kokaudzēšana, stādaudzētavas) |
| A | Sēņu audzēšanas atkritumi | Substrāta sākotnējā sastāvā jābūt tikai šajā pielikumā minētiem mēslošanas līdzekļiem |
| A | Tārpu un kukaiņu ekskrementi (vermikomposts) | |
| A | Gvano | |
| A | Augu valsts izcelsmes komposts vai fermentēts augu materiāls | Iegūst no augu materiālu maisījumiem, kuri bijuši pakļauti kompostēšanai vai anaerobiskai rūgšanai biogāzes ražošanas nolūkā |
| B | Biogāzes digestāts, kas satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kuri ir pārstrādāti kopā ar augu vai dzīvnieku izcelsmes materiālu, kas uzskaitīts šajā pielikumā | Trešās kategorijas dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti (arī savvaļas dzīvnieku blakusprodukti) un otrās kategorijas gremošanas trakta saturs (otrā un trešā kategorija, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1069/2009  (1)), nedrīkst būt ar industrializētas lauksaimniecības izcelsmi.
  Procesiem jābūt saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 142/2011.
  Nedrīkst lietot uz kultūraugu ēdamajām daļām |
| B | Dzīvnieku izcelsmes prodSukti vai blakusprodukti: | asins milti |

Atļauja

Nosaukums

Salikti mēslošanas līdzekļi vai līdzekļi, kas satur tikai turpmāk uzskaitītās sastāvdaļas

Apraksts, prasības attiecībā uz sastāvu, lietošanas nosacījumi

A

Pakaišu kūtsmēsli

Sastāv no dzīvnieku ekskrementiem un augu izcelsmes materiāliem (pakaišiem).

Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta

A

Kaltēti pakaišu kūtsmēsli un dehidrēti mājputnu mēsli

Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta

A

Kompostēti dzīvnieku ekskrementi, arī mājputnu kūtsmēsli un kompostēti pakaišu kūtsmēsli

Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta

A

Šķidri dzīvnieku ekskrementi

Izmanto pēc kontrolētas fermentācijas un/vai pienācīgas atšķaidīšanas.

Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta

B

Kompostēts vai fermentēts sadzīves atkritumu maisījums

Mēslošanas līdzeklis, ko iegūst no sadzīves atkritumiem, kuri ir sadalīti izcelsmes vietā, un kas bijis pakļauts kompostēšanai vai anaerobiskai rūgšanai biogāzes ražošanas nolūkā.

Tikai augu valsts un dzīvnieku valsts sadzīves atkritumi.

Tikai tad, ja iegūti slēgtā un uzraudzītā savākšanas sistēmā, ko pieņēmusi dalībvalsts.

Maksimālā koncentrācija sausnā mg/kg:

kadmijs: 0,7; varš: 70; niķelis: 25; svins: 45; cinks: 200; dzīvsudrabs:

0,4; hroms (kopā): 70; hroms (VI): nav konstatējams

A

Kūdra

Izmanto tikai dārzkopībā (dārzeņkopība, puķkopība, kokaudzēšana, stādaudzētavas)

A

Sēņu audzēšanas atkritumi

Substrāta sākotnējā sastāvā jābūt tikai šajā pielikumā minētiem mēslošanas līdzekļiem

A

Tārpu un kukaiņu ekskrementi (vermikomposts)

A

Gvano

A

Augu valsts izcelsmes komposts vai fermentēts augu materiāls

Iegūst no augu materiālu maisījumiem, kuri bijuši pakļauti kompostēšanai vai anaerobiskai rūgšanai biogāzes ražošanas nolūkā

B

Biogāzes digestāts, kas satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kuri ir pārstrādāti kopā ar augu vai dzīvnieku izcelsmes materiālu, kas uzskaitīts šajā pielikumā

Trešās kategorijas dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti (arī savvaļas dzīvnieku blakusprodukti) un otrās kategorijas gremošanas trakta saturs (otrā un trešā kategorija, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1069/2009  (1)), nedrīkst būt ar industrializētas lauksaimniecības izcelsmi.

Procesiem jābūt saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 142/2011.

Nedrīkst lietot uz kultūraugu ēdamajām daļām

B

Dzīvnieku izcelsmes prodSukti vai blakusprodukti:

asins milti

| | nagu milti |
| --- | --- |

nagu milti

| | ragu milti |
| --- | --- |

ragu milti

| | kaulu milti vai kaulu milti bez želatīna |
| --- | --- |

kaulu milti vai kaulu milti bez želatīna

| | zivju milti |
| --- | --- |

zivju milti

| | gaļas milti |
| --- | --- |

gaļas milti

| | spalvu, dzīvnieku matu un atgriezumu milti |
| --- | --- |

spalvu, dzīvnieku matu un atgriezumu milti

| | vilna |
| --- | --- |

vilna

| | zvērādas (1) |
| --- | --- |

zvērādas (1)

| | dzīvnieku mati |
| --- | --- |

dzīvnieku mati

| | piena produkti |
| --- | --- |

piena produkti

| | hidrolizēti proteīni (2) |
| --- | --- |

hidrolizēti proteīni (2)

| 1. | Maksimālā hroma(IV) koncentrācija sausnā mg/kg: nav konstatējams. |
| --- | --- |

1.

Maksimālā hroma(IV) koncentrācija sausnā mg/kg: nav konstatējams.

| 2. | Nedrīkst lietot uz kultūraugu ēdamajām daļām |
| --- | --- |

2.

Nedrīkst lietot uz kultūraugu ēdamajām daļām

A

Augu izcelsmes līdzekļi un blakusprodukti mēslojumam

Piemēram, eļļas sēklu raušu milti, kakao sēnalas, diedzēti miežu asni

B

Hidrolizēti augu izcelsmes proteīni

A

Jūras aļģes un jūras aļģu produkti

Tiktāl, ciktāl tie iegūti:

| i) | fizikālos procesos, arī dehidrējot, sasaldējot un samaļot; |
| --- | --- |

i)

fizikālos procesos, arī dehidrējot, sasaldējot un samaļot;

| ii) | ekstrakcijā ar ūdeni vai skābes ūdeni un/vai sārmainā šķīdumā; |
| --- | --- |

ii)

ekstrakcijā ar ūdeni vai skābes ūdeni un/vai sārmainā šķīdumā;

| iii) | fermentācijā |
| --- | --- |

iii)

fermentācijā

A

Zāģskaidas un kokskaidas

Pēc nozāģēšanas koksne nav ķīmiski apstrādāta

A

Kompostēta koku miza

Pēc nozāģēšanas koksne nav ķīmiski apstrādāta

A

Koku pelni

No koksnes, kas pēc nozāģēšanas nav ķīmiski apstrādāta

A

Fosforītmilti

Līdzeklis, kas aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikuma A.2. daļas 7. punktā  (2).

Kadmija saturs mazāks par vai vienāds ar 90 mg/kg P2O5

A

Alumīnija kalcija fosfāts

Līdzeklis, kas aprakstīts Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikuma A.2. daļas 6. punktā

Kadmija saturs mazāks par vai vienāds ar 90 mg/kg P2O5.

Izmanto tikai bāziskā augsnē (pH > 7,5)

A

Izdedži

Līdzekļi, kas aprakstīti Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikuma A.2. daļas 1. punktā

A

Neapstrādāts kālija sāls vai kainīts

Līdzekļi, kas aprakstīti Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikuma A.3. daļas 1. punktā

A

Kālija sulfāts, kas, iespējams, satur magnija sāli

Iegūst no neapstrādāta kālija sāls fizikālā ekstrakcijas procesā un, iespējams, satur arī magnija sāļus

A

Destilācijas notekūdeņi

Izņemot amonija destilācijas notekūdeņu ekstraktu

A

Kalcija karbonāts, piemēram, krīts, merģelis, smalcināts kaļķakmens, Breton ameliorant, (merģelis), fosfātkrīts

Tikai dabiskas izcelsmes

B

Gliemju čaulas

Tikai, ja iegūtas ilgtspējīgās zvejniecībās, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 7) apakšpunktā, vai bioloģiskā akvakultūrā

B

Olu čaumalas

Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta

A

Magnija un kalcija karbonāts

Tikai dabiskas izcelsmes,

piemēram, magnija krīts, smalcināts magnijs, kaļķakmens

A

Magnija sulfāts (kizerīts)

Tikai dabiskas izcelsmes

A

Kalcija hlorīda šķīdums

Ābeļu lapu apstrādei, ja konstatē kalcija trūkumu

A

Kalcija sulfāts (ģipsis)

Līdzekļi, kas aprakstīti Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikuma D daļas 1. punktā.

Tikai dabiskas izcelsmes

A, B

Rūpnieciskie kaļķi, kas iegūti no cukura ražošanas

Cukurbiešu un cukurniedru cukura ražošanas blakusprodukts

A

Rūpnieciskie kaļķi, kas iegūti, ražojot sāli ar vakuuma metodi

Blakusprodukts, kas iegūts, ar vakuuma metodi ražojot sāli no kalnu rajonos atrodamā sālsūdens

A

Elementārais sērs

Līdzekļi, kas aprakstīti Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikuma D.3. daļā

A

Mikroelementi

Neorganiskie mikroelementi, kas iekļauti Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikuma E daļā

A

Nātrija hlorīds

A

Akmens milti un māli

B

Leonardīts (neapstrādāta organiska nogula, kuras saturā ir daudz humīnskābju)

Tikai tad, ja iegūts kā kalnrūpniecības blakusprodukts

B

Humīnskābes un fulvoskābes

Tikai tad, ja iegūtas no neorganiskiem sāļiem/šķīdumiem, izņemot amonija sāļus, vai iegūtas dzeramā ūdens attīrīšanas procesā

B

Ksilīts

Tikai tad, ja iegūts kā kalnrūpniecības (piemēram, brūnogļu ieguves) blakusprodukts

B

Hitīns (no vēžveidīgo čaulas iegūts polisaharīds)

Tikai tad, ja iegūts akvakultūrā vai ilgtspējīgās zvejniecībās, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 7. apakšpunktā, vai bioloģiskā akvakultūrā

B

Nogulas, kurām ir augsts organisko vielu saturs un kuras veidojas saldūdenstilpēs skābekļa deficīta apstākļos

(piemēram, sapropelis)

Tikai organiskas nogulas, kas ir saldūdens tilpju apsaimniekošanas blakusprodukti vai ir iegūti no bijušajām saldūdens zonām.

Attiecīgā gadījumā iegūšana būtu jāveic tā, lai ūdenssistēmu ietekmētu minimāli.

Tikai nogulas, kas radušās no avotiem, kuri ir brīvi no pesticīdu, noturīgu organisko piesārņotāju un benzīnam līdzīgu vielu kontaminācijas.

Maksimālā koncentrācija sausnā (mg/kg): kadmijs: 0,7; varš: 70; niķelis: 25; svins: 45; cinks: 200; dzīvsudrabs: 0,4; hroms (kopā): 70; hroms (VI): nav konstatējams

B

Biokokogles – pirolīzes produkts, kas iegūts no dažādiem augu izcelsmes organiskiem materiāliem un ko izmanto kā augsnes ielabotāju

Tikai no augu izcelsmes materiāliem, kas nav apstrādāti vai ir apstrādāti ar II pielikumā iekļautajiem produktiem.

Policiklisko aromātisko ogļūdeņražu (PAH) maksimālais īpatsvars kilogramā sausnas ir 4 mg. Šo īpatsvaru pārskata katru otro gadu, ņemot vērā uzkrāšanās risku, kas saistīts ar augsnes vairākkārtēju ielabošanu

---

(1)  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regula (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

2

---

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Pesticīdi. Augu aizsardzības līdzekļi, kas minēti 5. panta 1. punktā

Visām šajā pielikumā uzskaitītajām vielām jāatbilst vismaz lietošanas nosacījumiem, kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (1) pielikumā. Katras tabulas otrajā ailē ir norādīti stingrāki lietošanas nosacījumi attiecībā uz bioloģisko ražošanu.

1.   Augu vai dzīvnieku izcelsmes vielas

| Nosaukums | Apraksts, prasības attiecībā uz sastāvu, lietošanas nosacījumi |
| --- | --- |
| Allium sativum (ķiploku ekstrakts) | |
| Azadiraktīns, kas ekstrahēts no Azadirachta indica (Indijas azadirakta) | |
| Bišu vasks | Lieto tikai par potvasku/koksni aizsargājošu vielu |
| COS-OGA | |
| Hidrolizēti proteīni, izņemot želatīnu | |
| Laminarīns | Jūras aļģes vai nu audzē bioloģiski saskaņā ar 6.d pantu, vai iegūst ilgtspējīgi saskaņā ar 6.c pantu |
| Maltodekstrīns | |
| Feromoni | Tikai slazdos un izdalītājos |
| Augu eļļas | Atļauti visi lietojuma veidi, bet nelieto par herbicīdiem |
| Piretrīni | Tikai augu izcelsmes |
| Kvasija, kas ekstrahēta no Quassia amara | Lieto tikai par insekticīdu, repelentu |
| Dzīvnieku vai augu izcelsmes repelenti (pēc smaržas)/aitu tauki | Tikai uz neēdamām kultūraugu daļām un tur, kur kultūraugu materiālu neuzņem aitas vai kazas |
| Salix spp. Cortex (vītola mizas ekstrakts) | |
| Terpēni (eigenols, geraniols un timols) | |

Nosaukums

Apraksts, prasības attiecībā uz sastāvu, lietošanas nosacījumi

Allium sativum (ķiploku ekstrakts)

Azadiraktīns, kas ekstrahēts no Azadirachta indica (Indijas azadirakta)

Bišu vasks

Lieto tikai par potvasku/koksni aizsargājošu vielu

COS-OGA

Hidrolizēti proteīni, izņemot želatīnu

Laminarīns

Jūras aļģes vai nu audzē bioloģiski saskaņā ar 6.d pantu, vai iegūst ilgtspējīgi saskaņā ar 6.c pantu

Maltodekstrīns

Feromoni

Tikai slazdos un izdalītājos

Augu eļļas

Atļauti visi lietojuma veidi, bet nelieto par herbicīdiem

Piretrīni

Tikai augu izcelsmes

Kvasija, kas ekstrahēta no Quassia amara

Lieto tikai par insekticīdu, repelentu

Dzīvnieku vai augu izcelsmes repelenti (pēc smaržas)/aitu tauki

Tikai uz neēdamām kultūraugu daļām un tur, kur kultūraugu materiālu neuzņem aitas vai kazas

Salix spp. Cortex (vītola mizas ekstrakts)

Terpēni (eigenols, geraniols un timols)

2.   Pamatvielas

| Pamatvielas, kuru pamatā ir pārtika (to vidū lecitīni, saharoze, fruktoze, etiķis, sūkalas, hitozāna hidrohlorīds  (2), Equisetum arvense u. c.) | Tikai Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (3) 23. pantā definētās pamatvielas, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. pantā noteiktā “pārtikas produkta” definīcija un kurām ir augu vai dzīvnieku izcelsme.
  Vielas nedrīkst lietot par herbicīdiem |
| --- | --- |

Pamatvielas, kuru pamatā ir pārtika (to vidū lecitīni, saharoze, fruktoze, etiķis, sūkalas, hitozāna hidrohlorīds  (2), Equisetum arvense u. c.)

Tikai Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (3) 23. pantā definētās pamatvielas, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. pantā noteiktā “pārtikas produkta” definīcija un kurām ir augu vai dzīvnieku izcelsme.

Vielas nedrīkst lietot par herbicīdiem

3.   Mikroorganismi vai vielas, ko radījuši mikroorganismi vai kas iegūtas no mikroorganismiem

| Nosaukums | Apraksts, prasības attiecībā uz sastāvu, lietošanas nosacījumi |
| --- | --- |
| Mikroorganismi | Nav ar ĢMO izcelsmi |
| Spinozads | |
| Cerevizāns | |

Nosaukums

Apraksts, prasības attiecībā uz sastāvu, lietošanas nosacījumi

Mikroorganismi

Nav ar ĢMO izcelsmi

Spinozads

Cerevizāns

4.   Vielas, kas nav minētas 1., 2. un 3. iedaļā

| Nosaukums | Apraksts, prasības attiecībā uz sastāvu, lietošanas nosacījumi vai lietošanas ierobežojumi |
| --- | --- |
| Alumīnija silikāts (kaolīns) | |
| Kalcija hidroksīds | Ja lieto par fungicīdu: tikai augļu kokiem, tai skaitā stādaudzētavās, Nectria galligena apkarošanai |
| Oglekļa dioksīds | |
| Vara savienojumi šādā formā: vara hidroksīds, vara oksihlorīds, vara oksīds, bordo šķidrums un tribāziska vara sulfāts | |
| Diamonija fosfāts | Tikai slazdos par atraktantu |
| Etilēns | |
| Taukskābes | Atļauti visi lietojuma veidi, bet nelieto par herbicīdiem |
| Dzelzs fosfāts (dzelzs(III) ortofosfāts) | Preparāti, ko izklāj starp kultūraugiem |
| Ūdeņraža peroksīds | |
| Diatomīts (diatomīta zeme) | |
| Sērkaļķis (kalcija polisulfīds) | |
| Parafīneļļa | |
| Kālija un nātrija hidrogēnkarbonāts (jeb kālija/nātrija bikarbonāts) | |
| Piretroīdi (tikai deltametrīns vai lambdacihalotrīns) | Tikai slazdos ar īpašiem atraktantiem; tikai pret Batrocera oleae un Ceratitis capitata Wied. |
| Kvarca smiltis | |
| Nātrija hlorīds | Atļauti visi lietojuma veidi, bet nelieto par herbicīdiem |
| Sērs | |

Nosaukums

Apraksts, prasības attiecībā uz sastāvu, lietošanas nosacījumi vai lietošanas ierobežojumi

Alumīnija silikāts (kaolīns)

Kalcija hidroksīds

Ja lieto par fungicīdu: tikai augļu kokiem, tai skaitā stādaudzētavās, Nectria galligena apkarošanai

Oglekļa dioksīds

Vara savienojumi šādā formā: vara hidroksīds, vara oksihlorīds, vara oksīds, bordo šķidrums un tribāziska vara sulfāts

Diamonija fosfāts

Tikai slazdos par atraktantu

Etilēns

Taukskābes

Atļauti visi lietojuma veidi, bet nelieto par herbicīdiem

Dzelzs fosfāts (dzelzs(III) ortofosfāts)

Preparāti, ko izklāj starp kultūraugiem

Ūdeņraža peroksīds

Diatomīts (diatomīta zeme)

Sērkaļķis (kalcija polisulfīds)

Parafīneļļa

Kālija un nātrija hidrogēnkarbonāts (jeb kālija/nātrija bikarbonāts)

Piretroīdi (tikai deltametrīns vai lambdacihalotrīns)

Tikai slazdos ar īpašiem atraktantiem; tikai pret Batrocera oleae un Ceratitis capitata Wied.

Kvarca smiltis

Nātrija hlorīds

Atļauti visi lietojuma veidi, bet nelieto par herbicīdiem

Sērs

---

(1)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

1

(2)  Iegūts ilgtspējīgās zvejniecībās vai bioloģiskajā akvakultūrā.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

3

---

III PIELIKUMS

“VI PIELIKUMS

Dzīvnieku barības piedevas, kas minētas 22. panta g) punktā, 24. panta 2. punktā un 25.m panta 2. punktā

Dzīvnieku barības piedevām, kas uzskaitītas šajā pielikumā, jābūt apstiprinātām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003.

1.   TEHNOLOĢISKĀS PIEDEVAS

a)   Konservanti

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Viela | Apraksts, lietošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| | E 200 | Sorbīnskābe | |
| | E 236 | Skudrskābe | |
| | E 237 | Nātrija formiāts | |
| | E 260 | Etiķskābe | |
| | E 270 | Pienskābe | |
| | E 280 | Propionskābe | |
| | E 330 | Citronskābe | |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Viela

Apraksts, lietošanas nosacījumi

E 200

Sorbīnskābe

E 236

Skudrskābe

E 237

Nātrija formiāts

E 260

Etiķskābe

E 270

Pienskābe

E 280

Propionskābe

E 330

Citronskābe

b)   Antioksidanti

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Viela | Apraksts, lietošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| | 1b306(i) | No augu eļļām iegūti tokoferola ekstrakti | |
| | 1b306(ii) | No augu eļļām (ar augstu delta saturu) iegūti ekstrakti ar augstu tokoferola saturu | |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Viela

Apraksts, lietošanas nosacījumi

1b306(i)

No augu eļļām iegūti tokoferola ekstrakti

1b306(ii)

No augu eļļām (ar augstu delta saturu) iegūti ekstrakti ar augstu tokoferola saturu

c)   Emulgatori, stabilizatori, recinātāji un biezinātāji

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Viela | Apraksts, lietošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| | 1c322 | Lecitīni | Tikai tad, ja iegūti no bioloģiskām izejvielām. |
| | | | Izmantošanai tikai akvakultūras dzīvnieku barībā |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Viela

Apraksts, lietošanas nosacījumi

1c322

Lecitīni

Tikai tad, ja iegūti no bioloģiskām izejvielām.

Izmantošanai tikai akvakultūras dzīvnieku barībā

d)   Saistvielas un pretsalipes vielas

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Viela | Apraksts, lietošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| | E 412 | Guāra sveķi | |
| | E 535 | Nātrija ferocianīds | Maksimālā deva 20 mg/kg NaCl, kas aprēķināts kā ferocianīda anjons |
| | E 551b | Koloidāls silīcija oksīds | |
| | E 551c | Diatomīts (attīrīts diatomīts) | |
| | 1m558i | Bentonīts | |
| | E 559 | Kaolīna māli, bez azbesta | |
| | E 560 | Dabīgi stearītu un hlorīta maisījumi | |
| | E 561 | Vermikulīts | |
| | E 562 | Sepiolīts | |
| | E 566 | Natrolīts–fonolīts | |
| | 1g568 | Nogulumizcelsmes klinoptilolīts | |
| | E 599 | Perlīts | |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Viela

Apraksts, lietošanas nosacījumi

E 412

Guāra sveķi

E 535

Nātrija ferocianīds

Maksimālā deva 20 mg/kg NaCl, kas aprēķināts kā ferocianīda anjons

E 551b

Koloidāls silīcija oksīds

E 551c

Diatomīts (attīrīts diatomīts)

1m558i

Bentonīts

E 559

Kaolīna māli, bez azbesta

E 560

Dabīgi stearītu un hlorīta maisījumi

E 561

Vermikulīts

E 562

Sepiolīts

E 566

Natrolīts–fonolīts

1g568

Nogulumizcelsmes klinoptilolīts

E 599

Perlīts

e)   Skābbarības piedevas

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Viela | Apraksts, lietošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| 1k
  1k236 | Enzīmi, mikroorganismi
  Skudrskābe | Tikai skābbarībai, ja laika apstākļu dēļ nenotiek pareiza fermentācija.
  Skudrskābes un propionskābes un to nātrija sāļu izmantošanu skābbarības ražošanā atļauj tikai tad, ja laikapstākļu dēļ nenotiek pareiza fermentācija |
| 1k237 | Nātrija formiāts |
| 1k280 | Propionskābe |
| 1k281 | Nātrija propionāts |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Viela

Apraksts, lietošanas nosacījumi

1k

1k236

Enzīmi, mikroorganismi

Skudrskābe

Tikai skābbarībai, ja laika apstākļu dēļ nenotiek pareiza fermentācija.

Skudrskābes un propionskābes un to nātrija sāļu izmantošanu skābbarības ražošanā atļauj tikai tad, ja laikapstākļu dēļ nenotiek pareiza fermentācija

1k237

Nātrija formiāts

1k280

Propionskābe

1k281

Nātrija propionāts

2.   ORGANOLEPTISKĀS PIEDEVAS

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Viela | Apraksts, lietošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| 2b | Aromatizējošas sastāvdaļas | Tikai lauksaimniecības produktu ekstrakti |
| | Castanea sativa Mill.: ēdamās kastaņas ekstrakts | |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Viela

Apraksts, lietošanas nosacījumi

2b

Aromatizējošas sastāvdaļas

Tikai lauksaimniecības produktu ekstrakti

Castanea sativa Mill.: ēdamās kastaņas ekstrakts

3.   UZTURFIZIOLOĢISKĀS PIEDEVAS

a)   Vitamīni, provitamīni un noteiktas ķīmiskas vielas ar tiem līdzīgu iedarbību

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Viela | Apraksts, lietošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| 3a | Vitamīni un provitamīni | Iegūti no lauksaimniecības produktiem.
  Ja iegūti sintezējot: dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un akvakultūras dzīvniekiem tādus drīkst dot tikai tad, ja tie ir identiski no lauksaimniecības produktiem iegūtiem vitamīniem.
  Ja iegūti sintezējot: atgremotājiem drīkst dot tikai tādus A, D un E vitamīnus, kas ir identiski no lauksaimniecības produktiem iegūtiem vitamīniem; drīkst lietot, iepriekš saņemot dalībvalsts atļauju, kuras pamatā ir novērtējums par to, vai bioloģiski audzētajiem atgremotājiem ir iespējams uzņemt tiem vajadzīgos šo vitamīnu daudzumus ar barības devām |
| 3a920 | Bezūdens betaīns | Tikai dzīvniekiem, kas nav atgremotāji.
  Tikai dabiskas izcelsmes un, ja iespējams, bioloģiskas izcelsmes |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Viela

Apraksts, lietošanas nosacījumi

3a

Vitamīni un provitamīni

Iegūti no lauksaimniecības produktiem.

Ja iegūti sintezējot: dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un akvakultūras dzīvniekiem tādus drīkst dot tikai tad, ja tie ir identiski no lauksaimniecības produktiem iegūtiem vitamīniem.

Ja iegūti sintezējot: atgremotājiem drīkst dot tikai tādus A, D un E vitamīnus, kas ir identiski no lauksaimniecības produktiem iegūtiem vitamīniem; drīkst lietot, iepriekš saņemot dalībvalsts atļauju, kuras pamatā ir novērtējums par to, vai bioloģiski audzētajiem atgremotājiem ir iespējams uzņemt tiem vajadzīgos šo vitamīnu daudzumus ar barības devām

3a920

Bezūdens betaīns

Tikai dzīvniekiem, kas nav atgremotāji.

Tikai dabiskas izcelsmes un, ja iespējams, bioloģiskas izcelsmes

b)   Mikroelementu maisījumi

| | Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Viela | Apraksts, lietošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- |
| | E1 Dzelzs | | |
| | 3b101 | Dzelzs(II) karbonāts (siderīts) | |
| | 3b103 | Dzelzs(II) sulfāta monohidrāts | |
| | 3b104 | Dzelzs(II) sulfāta heptahidrāts | |
| | 3b201 | Kālija jodīds | |
| | 3b202 | Bezūdens kalcija jodāts | |
| | 3b203 | Apvalkots granulēts bezūdens kalcija jodāts | |
| | 3b301 | Kobalta(II) acetāta tetrahidrāts | |
| | 3b302 | Kobalta(II) karbonāts | |
| | 3b303 | Kobalta(II) hidroksīdkarbonāta (2:3) monohidrāts | |
| | 3b304 | Apvalkots granulēts kobalta(II) hidroksīdkarbonāta (2:3) monohidrāts | |
| | 3b305 | Kobalta(II) sulfāta heptahidrāts | |
| | 3b402 | Vara(II) karbonāta dihidroksimonohidrāts | |
| | 3b404 | Vara(II) oksīds | |
| | 3b405 | Vara(II) sulfāta pentahidrāts | |
| | 3b409 | Divara hlorīda trihidroksīds (TBCC) | |
| | 3b502 | Mangāna(II) oksīds | |
| | 3b503 | Mangāna sulfāta monohidrāts | |
| | 3b603 | Cinka oksīds | |
| | 3b604 | Cinka sulfāta heptahidrāts | |
| | 3b605 | Cinka sulfāta monohidrāts | |
| | 3b609 | Cinka hlorīda hidroksīda monohidrāts (TBZC) | |
| | 3b701 | Nātrija molibdāta dihidrāts | |
| | 3b801 | Nātrija selenīts | |
| | 3b810, 3b811, 3b812,
  3b813 un 3b817 | Inaktivēts, ar selēnu bagātināts raugs | |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Viela

Apraksts, lietošanas nosacījumi

E1 Dzelzs

3b101

Dzelzs(II) karbonāts (siderīts)

3b103

Dzelzs(II) sulfāta monohidrāts

3b104

Dzelzs(II) sulfāta heptahidrāts

3b201

Kālija jodīds

3b202

Bezūdens kalcija jodāts

3b203

Apvalkots granulēts bezūdens kalcija jodāts

3b301

Kobalta(II) acetāta tetrahidrāts

3b302

Kobalta(II) karbonāts

3b303

Kobalta(II) hidroksīdkarbonāta (2:3) monohidrāts

3b304

Apvalkots granulēts kobalta(II) hidroksīdkarbonāta (2:3) monohidrāts

3b305

Kobalta(II) sulfāta heptahidrāts

3b402

Vara(II) karbonāta dihidroksimonohidrāts

3b404

Vara(II) oksīds

3b405

Vara(II) sulfāta pentahidrāts

3b409

Divara hlorīda trihidroksīds (TBCC)

3b502

Mangāna(II) oksīds

3b503

Mangāna sulfāta monohidrāts

3b603

Cinka oksīds

3b604

Cinka sulfāta heptahidrāts

3b605

Cinka sulfāta monohidrāts

3b609

Cinka hlorīda hidroksīda monohidrāts (TBZC)

3b701

Nātrija molibdāta dihidrāts

3b801

Nātrija selenīts

3b810, 3b811, 3b812,

3b813 un 3b817

Inaktivēts, ar selēnu bagātināts raugs

4.   ZOOTEHNISKĀS PIEDEVAS

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Viela | Apraksts, lietošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| 4a, 4b, 4c un 4d | Kategorijā “zootehniskās piedevas” ietvertie fermenti un mikroorganismi | |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Viela

Apraksts, lietošanas nosacījumi

4a, 4b, 4c un 4d

Kategorijā “zootehniskās piedevas” ietvertie fermenti un mikroorganismi

---

IV PIELIKUMS

“VIII PIELIKUMS

Konkrēti produkti un vielas, ko izmanto tādu pārstrādātās bioloģiskās pārtikas, rauga un rauga produktu ražošanā, kas minēti 27. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 27.a panta a) punktā

A IEDAĻA. PĀRTIKAS PIEDEVAS, ARĪ NESĒJVIELAS

Lai veiktu aprēķinus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 834/2007 23. panta 4. punkta a) apakšpunkta ii) punktā, pārtikas piedevas, kas koda ailē apzīmētas ar zvaigznīti, uzskata par lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām.

| Kods | Nosaukums | Pārtikas produktu gatavošana no | Īpaši nosacījumi un ierobežojumi papildus Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem |
| --- | --- | --- | --- |
| augu izcelsmes sastāvdaļām | dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļām |
| E 153 | Augogle | | X | Pelnu siers no kazas piena

  Morbier siers |
| E 160b* | Annato, biksīns, norbiksīns | | X | Red Leicester siers

  Double Gloucester siers
  Čedaras siers

  Mimolette siers |
| E 170 | Kalcija karbonāts | X | X | Neizmanto produktu iekrāsošanai vai to bagātināšanai ar kalciju |
| E 220 | Sēra dioksīds | X | X (tikai medalum) | Augļu vīnos (vīnā, kas izgatavots no augļiem, izņemot vīnogas (tai skaitā ābolu un bumbieru sidrā)) un medalū, ar pievienotu cukuru vai bez tā: 100 mg/l (maksimāli pieļaujamais daudzums no visiem avotiem, kas izteikts ar SO2 mg/l) |
| E 223 | Nātrija metabisulfīts | | X | Vēžveidīgie |
| E 224 | Kālija metabisulfīts | X | X (tikai medalum) | Augļu vīnos (vīnā, kas izgatavots no augļiem, izņemot vīnogas (tai skaitā ābolu un bumbieru sidrā)) un medalū, ar pievienotu cukuru vai bez tā: 100 mg/l (maksimāli pieļaujamais daudzums no visiem avotiem, kas izteikts ar SO2 mg/l) |
| E250 | Nātrija nitrīts | | X | Gaļas produktiem. Šo piedevu drīkst lietot tikai tad, ja kompetentajai iestādei ir pārliecinoši pierādīts, ka nav pieejama tehnoloģiska alternatīva, kas nodrošinātu tādas pašas garantijas un/vai ļautu saglabāt produkta raksturīgās īpašības. Nelietot kombinācijā ar E252. Indikatīvais ievades daudzums, izteikts ar NaNO2: 80 mg/kg, maksimālais paliekošais daudzums, izteikts ar NaNO2: 50 mg/kg |
| E252 | Kālija nitrāts | | X | Gaļas produktiem. Šo piedevu drīkst lietot tikai tad, ja kompetentajai iestādei ir pārliecinoši pierādīts, ka nav pieejama tehnoloģiska alternatīva, kas nodrošinātu tādas pašas garantijas un/vai ļautu saglabāt produkta raksturīgās īpašības. Nelietot kombinācijā ar E250. Indikatīvais ievades daudzums, izteikts ar NaNO3: 80 mg/kg, maksimālais paliekošais daudzums, izteikts ar NaNO3: 50 mg/kg |
| E 270 | Pienskābe | X | X | |
| E 290 | Oglekļa dioksīds | X | X | |
| E 296 | Ābolskābe | X | | |
| E 300 | Askorbīnskābe | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: gaļas produkti |
| E 301 | Nātrija askorbāts | | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: gaļas produkti saistībā ar nitrātiem un nitrītiem |
| E 306(*) | Ekstrakts ar augstu tokoferola saturu | X | X | Antioksidants |
| E 322(*) | Lecitīni | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: piena produkti
  Tikai tad, ja iegūti bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra Līdz minētajam datumam – tikai tad, ja iegūti no bioloģiskām izejvielām |
| E 325 | Nātrija laktāts | | X | Produkti uz piena bāzes un gaļas produkti |
| E 330 | Citronskābe | X | X | |
| E 331 | Nātrija citrāti | X | X | |
| E 333 | Kalcija citrāti | X | | |
| E 334 | Vīnskābe (L(+)-) | X | X (tikai medalum) | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: medalus |
| E 335 | Nātrija tartrāti | X | | |
| E 336 | Kālija tartrāti | X | | |
| E 341 (i) | Monokalcija fosfāts | X | | Pašrūgstošās mīklas izcēlājs |
| E 392* | Rozmarīna ekstrakti | X | X | Tikai tad, ja iegūti bioloģiskajā ražošanā |
| E 400 | Algīnskābe | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: produkti uz piena bāzes |
| E 401 | Nātrija algināts | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: produkti uz piena bāzes |
| E 402 | Kālija algināts | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: produkti uz piena bāzes |
| E 406 | Agars | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: produkti uz piena bāzes un gaļas produkti |
| E 407 | Karagināns | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: produkti uz piena bāzes |
| E 410* | Ceratoniju augļu sveķi | X | X | Tikai tad, ja iegūti bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra |
| E 412* | Guāra sveķi | X | X | Tikai tad, ja iegūti bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra |
| E 414* | Gumiarābiks | X | X | Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra |
| E 415 | Ksantāna sveķi | X | X | |
| E 417 | Tara sveķu pulveris | X | X | Biezinātājs.
  Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra |
| E 418 | Želena sveķi | X | X | Tikai ar augstu acila saturu.
  Tikai tad, ja iegūti bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra |
| E 422 | Glicerīns | X | X | Tikai augu izcelsmes.
  Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra.
  Augu ekstraktiem un aromatizētājiem, kā mitrumuzturētājs gela kapsulās un kā apvalkotu tablešu pārklājums |
| E 440 (i)* | Pektīns | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: produkti uz piena bāzes |
| E 464 | Hidroksipropilmetilceluloze | X | X | Materiāls kapsulu apvalkiem |
| E 500 | Nātrija karbonāti | X | X | |
| E 501 | Magnija karbonāti | X | | |
| E 503 | Amonija karbonāti | X | | |
| E 504 | Magnija karbonāti | X | | |
| E 509 | Kalcija hlorīds | | X | Piena recēšana |
| E 516 | Kalcija sulfāts | X | | Nesējviela |
| E 524 | Nātrija hidroksīds | X | | Laugengebäck virsmas apstrādei un kā skābuma regulētājs bioloģiskos aromatizētājos |
| E 551 | Silīcija dioksīds | X | X | Sausiem pulverveida garšaugiem un garšvielām, aromatizētājiem un propolisam |
| E 553b | Talks | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: desu virsmas apstrādei |
| E 901 | Bišu vasks | X | | Tikai kā glazētājviela konditorejas izstrādājumos.
  Bišu vasks, kas iegūts bioloģiskajā biškopībā |
| E 903 | Karnaubas vasks | X | | Tikai kā glazētājviela konditorejas izstrādājumos.
  Augļus saudzējošam pārklājumam, veicot karantīnas pasākumu aizsardzībai pret kaitīgiem organismiem – obligātu aukstumapstrādi ļoti zemā temperatūrā (Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2017/1279  (1)).
  Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra. Līdz minētajam datumam – tikai tad, ja iegūts no bioloģiskām izejvielām |
| E 938 | Argons | X | X | |
| E 939 | Hēlijs | X | X | |
| E 941 | Slāpeklis | X | X | |
| E 948 | Skābeklis | X | X | |
| E 968 | Eritritols | X | X | Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā, neizmantojot jonu apmaiņas tehnoloģiju |

Kods

Nosaukums

Pārtikas produktu gatavošana no

Īpaši nosacījumi un ierobežojumi papildus Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem

augu izcelsmes sastāvdaļām

dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļām

E 153

Augogle

X

Pelnu siers no kazas piena

Morbier siers

E 160b*

Annato, biksīns, norbiksīns

X

Red Leicester siers

Double Gloucester siers

Čedaras siers

Mimolette siers

E 170

Kalcija karbonāts

X

X

Neizmanto produktu iekrāsošanai vai to bagātināšanai ar kalciju

E 220

Sēra dioksīds

X

X (tikai medalum)

Augļu vīnos (vīnā, kas izgatavots no augļiem, izņemot vīnogas (tai skaitā ābolu un bumbieru sidrā)) un medalū, ar pievienotu cukuru vai bez tā: 100 mg/l (maksimāli pieļaujamais daudzums no visiem avotiem, kas izteikts ar SO2 mg/l)

E 223

Nātrija metabisulfīts

X

Vēžveidīgie

E 224

Kālija metabisulfīts

X

X (tikai medalum)

Augļu vīnos (vīnā, kas izgatavots no augļiem, izņemot vīnogas (tai skaitā ābolu un bumbieru sidrā)) un medalū, ar pievienotu cukuru vai bez tā: 100 mg/l (maksimāli pieļaujamais daudzums no visiem avotiem, kas izteikts ar SO2 mg/l)

E250

Nātrija nitrīts

X

Gaļas produktiem. Šo piedevu drīkst lietot tikai tad, ja kompetentajai iestādei ir pārliecinoši pierādīts, ka nav pieejama tehnoloģiska alternatīva, kas nodrošinātu tādas pašas garantijas un/vai ļautu saglabāt produkta raksturīgās īpašības. Nelietot kombinācijā ar E252. Indikatīvais ievades daudzums, izteikts ar NaNO2: 80 mg/kg, maksimālais paliekošais daudzums, izteikts ar NaNO2: 50 mg/kg

E252

Kālija nitrāts

X

Gaļas produktiem. Šo piedevu drīkst lietot tikai tad, ja kompetentajai iestādei ir pārliecinoši pierādīts, ka nav pieejama tehnoloģiska alternatīva, kas nodrošinātu tādas pašas garantijas un/vai ļautu saglabāt produkta raksturīgās īpašības. Nelietot kombinācijā ar E250. Indikatīvais ievades daudzums, izteikts ar NaNO3: 80 mg/kg, maksimālais paliekošais daudzums, izteikts ar NaNO3: 50 mg/kg

E 270

Pienskābe

X

X

E 290

Oglekļa dioksīds

X

X

E 296

Ābolskābe

X

E 300

Askorbīnskābe

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: gaļas produkti

E 301

Nātrija askorbāts

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: gaļas produkti saistībā ar nitrātiem un nitrītiem

E 306(*)

Ekstrakts ar augstu tokoferola saturu

X

X

Antioksidants

E 322(*)

Lecitīni

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: piena produkti

Tikai tad, ja iegūti bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra Līdz minētajam datumam – tikai tad, ja iegūti no bioloģiskām izejvielām

E 325

Nātrija laktāts

X

Produkti uz piena bāzes un gaļas produkti

E 330

Citronskābe

X

X

E 331

Nātrija citrāti

X

X

E 333

Kalcija citrāti

X

E 334

Vīnskābe (L(+)-)

X

X (tikai medalum)

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: medalus

E 335

Nātrija tartrāti

X

E 336

Kālija tartrāti

X

E 341 (i)

Monokalcija fosfāts

X

Pašrūgstošās mīklas izcēlājs

E 392*

Rozmarīna ekstrakti

X

X

Tikai tad, ja iegūti bioloģiskajā ražošanā

E 400

Algīnskābe

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: produkti uz piena bāzes

E 401

Nātrija algināts

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: produkti uz piena bāzes

E 402

Kālija algināts

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: produkti uz piena bāzes

E 406

Agars

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: produkti uz piena bāzes un gaļas produkti

E 407

Karagināns

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: produkti uz piena bāzes

E 410*

Ceratoniju augļu sveķi

X

X

Tikai tad, ja iegūti bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra

E 412*

Guāra sveķi

X

X

Tikai tad, ja iegūti bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra

E 414*

Gumiarābiks

X

X

Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra

E 415

Ksantāna sveķi

X

X

E 417

Tara sveķu pulveris

X

X

Biezinātājs.

Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra

E 418

Želena sveķi

X

X

Tikai ar augstu acila saturu.

Tikai tad, ja iegūti bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra

E 422

Glicerīns

X

X

Tikai augu izcelsmes.

Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Augu ekstraktiem un aromatizētājiem, kā mitrumuzturētājs gela kapsulās un kā apvalkotu tablešu pārklājums

E 440 (i)*

Pektīns

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: produkti uz piena bāzes

E 464

Hidroksipropilmetilceluloze

X

X

Materiāls kapsulu apvalkiem

E 500

Nātrija karbonāti

X

X

E 501

Magnija karbonāti

X

E 503

Amonija karbonāti

X

E 504

Magnija karbonāti

X

E 509

Kalcija hlorīds

X

Piena recēšana

E 516

Kalcija sulfāts

X

Nesējviela

E 524

Nātrija hidroksīds

X

Laugengebäck virsmas apstrādei un kā skābuma regulētājs bioloģiskos aromatizētājos

E 551

Silīcija dioksīds

X

X

Sausiem pulverveida garšaugiem un garšvielām, aromatizētājiem un propolisam

E 553b

Talks

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: desu virsmas apstrādei

E 901

Bišu vasks

X

Tikai kā glazētājviela konditorejas izstrādājumos.

Bišu vasks, kas iegūts bioloģiskajā biškopībā

E 903

Karnaubas vasks

X

Tikai kā glazētājviela konditorejas izstrādājumos.

Augļus saudzējošam pārklājumam, veicot karantīnas pasākumu aizsardzībai pret kaitīgiem organismiem – obligātu aukstumapstrādi ļoti zemā temperatūrā (Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2017/1279  (1)).

Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā. Piemēro no 2022. gada 1. janvāra. Līdz minētajam datumam – tikai tad, ja iegūts no bioloģiskām izejvielām

E 938

Argons

X

X

E 939

Hēlijs

X

X

E 941

Slāpeklis

X

X

E 948

Skābeklis

X

X

E 968

Eritritols

X

X

Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā, neizmantojot jonu apmaiņas tehnoloģiju

B IEDAĻA. PĀRSTRĀDES PALĪGVIELAS UN CITI PRODUKTI, KURUS DRĪKST IZMANTOT BIOLOĢISKAJĀ RAŽOŠANĀ IEGŪTU LAUKSAIMNIECISKAS IZCELSMES SASTĀVDAĻU PĀRSTRĀDĒ

| Nosaukums | Augu izcelsmes pārtikas produktu gatavošana | Dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu gatavošana | Īpaši nosacījumi un ierobežojumi papildus Regulā (ES) Nr. 1333/2008 noteiktajiem |
| --- | --- | --- | --- |
| Ūdens | X | X | Dzeramais ūdens Padomes Direktīvas 98/83/EK nozīmē |
| Kalcija hlorīds | X | | Recinātājs |
| Kalcija karbonāts | X | | |
| Kalcija hidroksīds | X | | |
| Kalcija sulfāts | X | | Recinātājs |
| Magnija hlorīds (vai nigari) | X | | Recinātājs |
| Kālija karbonāts | X | | Attiecībā uz augu izcelsmes pārtikas produktiem: vīnogu žāvēšanā |
| Nātrija karbonāts | X | X | |
| Pienskābe | | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: pH līmeņa regulēšanai sāls vannās siera ražošanā |
| L(+) pienskābe no fermentācijas procesa | X | | Attiecībā uz augu izcelsmes pārtikas produktiem: augu proteīna ekstraktu gatavošanā |
| Citronskābe | X | X | |
| Nātrija hidroksīds | X | | Attiecībā uz augu izcelsmes pārtikas produktiem: cukura (cukuru) ražošanā; eļļas ražošanā, izņemot olīveļļas ražošanu; augu proteīna ekstraktu gatavošanā |
| Sērskābe | X | X | Želatīna ražošanā.
  Cukura (cukuru) ražošanā |
| Apiņu ekstrakts | X | | Attiecībā uz augu izcelsmes pārtikas produktiem: tikai antimikrobiālām vajadzībām cukura ražošanā.
  Ja iegūts bioloģiskajā ražošanā (ja iespējams) |
| Priedes sveķu ekstrakts (kolofonijs) | X | | Attiecībā uz augu izcelsmes pārtikas produktiem: tikai antimikrobiālām vajadzībām cukura ražošanā.
  Ja iegūts bioloģiskajā ražošanā (ja iespējams) |
| Sālsskābe | | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: želatīna ražošanā; pH līmeņa regulēšanai sāls vannās Gouda, Edam un Maasdammer, Boerenkaas, Friese un Leidse Nagelkaas siera ražošanā |
| Amonija hidroksīds | | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: želatīna ražošanā |
| Ūdeņraža peroksīds | | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: želatīna ražošanā |
| Oglekļa dioksīds | X | X | |
| Slāpeklis | X | X | |
| Etanols | X | X | Šķīdinātājs |
| Tanīnskābe | X | | Filtrēšanas līdzeklis |
| Olu baltuma albumīns | X | | |
| Kazeīns | X | | |
| Želatīns | X | | |
| Zivju līme | X | | |
| Augu eļļas | X | X | Ietaukošanas, pretsalipes vai pretputu līdzeklis.
  Tikai tad, ja iegūtas bioloģiskajā ražošanā |
| Silīcija dioksīds gela vai koloīda šķīduma veidā | X | | |
| Aktīvā ogle | X | | |
| Talks | X | | Saskaņā ar īpašiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevai E 553b |
| Bentonīts | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: par līpvielu medalum |
| Celuloze | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: želatīna ražošanā |
| Diatomīta zeme | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: želatīna ražošanā |
| Perlīts | X | X | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: želatīna ražošanā |
| Lazdu riekstu čaumalas | X | | |
| Rīsu milti | X | | |
| Bišu vasks | X | | Pretsalipes viela.
  Bišu vasks, kas iegūts bioloģiskajā biškopībā |
| Karnaubas vasks | X | | Pretsalipes viela.
  Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā.
  Piemēro no 2022. gada 1. janvāra Līdz minētajam datumam – tikai tad, ja iegūts no bioloģiskām izejvielām |
| Etiķskābe/etiķis | | X | Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā.
  Tikai zivju apstrādei. Ja iegūts dabiskā fermentācijā. Nedrīkst būt ražots ar vai no ĢMO |
| Tiamīna hidrohlorīds | X | X | Tikai tad, ja lieto augļu vīnu (tai skaitā ābolu un bumbieru sidra un medalus) apstrādē |
| Diamonija fosfāts | X | X | Tikai tad, ja lieto augļu vīnu (tai skaitā ābolu un bumbieru sidra un medalus) apstrādē |
| Koksnes šķiedra | X | X | Koksnei jābūt ilgtspējīgā veidā iegūtai no sertificētiem produktiem.
  Izmantotās koksnes sastāvā nedrīkst būt toksiskās komponentes (apstrāde pēc novākšanas, dabā sastopami toksīni vai mikroorganismu radītie toksīni) |

Nosaukums

Augu izcelsmes pārtikas produktu gatavošana

Dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu gatavošana

Īpaši nosacījumi un ierobežojumi papildus Regulā (ES) Nr. 1333/2008 noteiktajiem

Ūdens

X

X

Dzeramais ūdens Padomes Direktīvas 98/83/EK nozīmē

Kalcija hlorīds

X

Recinātājs

Kalcija karbonāts

X

Kalcija hidroksīds

X

Kalcija sulfāts

X

Recinātājs

Magnija hlorīds (vai nigari)

X

Recinātājs

Kālija karbonāts

X

Attiecībā uz augu izcelsmes pārtikas produktiem: vīnogu žāvēšanā

Nātrija karbonāts

X

X

Pienskābe

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: pH līmeņa regulēšanai sāls vannās siera ražošanā

L(+) pienskābe no fermentācijas procesa

X

Attiecībā uz augu izcelsmes pārtikas produktiem: augu proteīna ekstraktu gatavošanā

Citronskābe

X

X

Nātrija hidroksīds

X

Attiecībā uz augu izcelsmes pārtikas produktiem: cukura (cukuru) ražošanā; eļļas ražošanā, izņemot olīveļļas ražošanu; augu proteīna ekstraktu gatavošanā

Sērskābe

X

X

Želatīna ražošanā.

Cukura (cukuru) ražošanā

Apiņu ekstrakts

X

Attiecībā uz augu izcelsmes pārtikas produktiem: tikai antimikrobiālām vajadzībām cukura ražošanā.

Ja iegūts bioloģiskajā ražošanā (ja iespējams)

Priedes sveķu ekstrakts (kolofonijs)

X

Attiecībā uz augu izcelsmes pārtikas produktiem: tikai antimikrobiālām vajadzībām cukura ražošanā.

Ja iegūts bioloģiskajā ražošanā (ja iespējams)

Sālsskābe

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: želatīna ražošanā; pH līmeņa regulēšanai sāls vannās Gouda, Edam un Maasdammer, Boerenkaas, Friese un Leidse Nagelkaas siera ražošanā

Amonija hidroksīds

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: želatīna ražošanā

Ūdeņraža peroksīds

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: želatīna ražošanā

Oglekļa dioksīds

X

X

Slāpeklis

X

X

Etanols

X

X

Šķīdinātājs

Tanīnskābe

X

Filtrēšanas līdzeklis

Olu baltuma albumīns

X

Kazeīns

X

Želatīns

X

Zivju līme

X

Augu eļļas

X

X

Ietaukošanas, pretsalipes vai pretputu līdzeklis.

Tikai tad, ja iegūtas bioloģiskajā ražošanā

Silīcija dioksīds gela vai koloīda šķīduma veidā

X

Aktīvā ogle

X

Talks

X

Saskaņā ar īpašiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevai E 553b

Bentonīts

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: par līpvielu medalum

Celuloze

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: želatīna ražošanā

Diatomīta zeme

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: želatīna ražošanā

Perlīts

X

X

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem: želatīna ražošanā

Lazdu riekstu čaumalas

X

Rīsu milti

X

Bišu vasks

X

Pretsalipes viela.

Bišu vasks, kas iegūts bioloģiskajā biškopībā

Karnaubas vasks

X

Pretsalipes viela.

Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā.

Piemēro no 2022. gada 1. janvāra Līdz minētajam datumam – tikai tad, ja iegūts no bioloģiskām izejvielām

Etiķskābe/etiķis

X

Tikai tad, ja iegūts bioloģiskajā ražošanā.

Tikai zivju apstrādei. Ja iegūts dabiskā fermentācijā. Nedrīkst būt ražots ar vai no ĢMO

Tiamīna hidrohlorīds

X

X

Tikai tad, ja lieto augļu vīnu (tai skaitā ābolu un bumbieru sidra un medalus) apstrādē

Diamonija fosfāts

X

X

Tikai tad, ja lieto augļu vīnu (tai skaitā ābolu un bumbieru sidra un medalus) apstrādē

Koksnes šķiedra

X

X

Koksnei jābūt ilgtspējīgā veidā iegūtai no sertificētiem produktiem.

Izmantotās koksnes sastāvā nedrīkst būt toksiskās komponentes (apstrāde pēc novākšanas, dabā sastopami toksīni vai mikroorganismu radītie toksīni)

C IEDAĻA. PĀRSTRĀDES PALĪGVIELAS RAUGA UN RAUGA PRODUKTU RAŽOŠANĀ

| Nosaukums | Primārais raugs | Rauga izstrādājumi/preparāti | Īpaši nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kalcija hlorīds | X | | |
| Oglekļa dioksīds | X | X | |
| Citronskābe | X | | pH regulēšanai rauga ražošanā |
| Pienskābe | X | | pH regulēšanai rauga ražošanā |
| Slāpeklis | X | X | |
| Skābeklis | X | X | |
| Kartupeļu ciete | X | X | Filtrēšanai.
  Tikai tad, ja iegūta bioloģiskajā ražošanā |
| Nātrija karbonāts | X | X | pH regulēšanai |
| Augu eļļas | X | X | Ietaukošanas, pretsalipes vai pretputu līdzeklis. Tikai tad, ja iegūtas bioloģiskajā ražošanā |

Nosaukums

Primārais raugs

Rauga izstrādājumi/preparāti

Īpaši nosacījumi

Kalcija hlorīds

X

Oglekļa dioksīds

X

X

Citronskābe

X

pH regulēšanai rauga ražošanā

Pienskābe

X

pH regulēšanai rauga ražošanā

Slāpeklis

X

X

Skābeklis

X

X

Kartupeļu ciete

X

X

Filtrēšanai.

Tikai tad, ja iegūta bioloģiskajā ražošanā

Nātrija karbonāts

X

X

pH regulēšanai

Augu eļļas

X

X

Ietaukošanas, pretsalipes vai pretputu līdzeklis. Tikai tad, ja iegūtas bioloģiskajā ražošanā

---

(1)  Komisijas 2017. gada 14. jūlija Īstenošanas direktīva (ES) 2017/1279, ar ko groza I līdz V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (OV L 184, 15.7.2017., 33. lpp.).

1

---

V PIELIKUMS

“VIIIa PIELIKUMS

Produkti un vielas, ko atļauts izmantot vai pievienot vīna nozares bioloģiskajiem produktiem, kuri minēti 29.c pantā

| Apstrādes veids saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikumu | Produktu vai vielu nosaukums | Īpaši nosacījumi, ierobežojumi, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1234/2007 un Regulā (EK) Nr. 606/2009 |
| --- | --- | --- |
| 1. punkts. Izmantošana aerācijai vai piesātināšanai ar skābekli | — | Gaiss |

Apstrādes veids saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikumu

Produktu vai vielu nosaukums

Īpaši nosacījumi, ierobežojumi, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1234/2007 un Regulā (EK) Nr. 606/2009

1. punkts. Izmantošana aerācijai vai piesātināšanai ar skābekli

—

Gaiss

| — | Gāzveida skābeklis |
| --- | --- |

—

Gāzveida skābeklis

3. punkts. Izgulsnēšana ar centrifūgu un filtrēšana

| — | Perlīts |
| --- | --- |

—

Perlīts

| — | Celuloze |
| --- | --- |

—

Celuloze

| — | Diatomīta zeme |
| --- | --- |

—

Diatomīta zeme

Izmanto tikai par inertu filtrēšanas aģentu

4. punkts. Izmantošana inertas atmosfēras radīšanai un produkta apstrādei, vienlaikus pasargājot to no gaisa

| — | Slāpeklis |
| --- | --- |

—

Slāpeklis

| — | Oglekļa dioksīds |
| --- | --- |

—

Oglekļa dioksīds

| — | Argons |
| --- | --- |

—

Argons

5., 15. un 21. punkts. Izmantošana

| — | Raugi  (1), rauga sēņu šūnu sieniņas |
| --- | --- |

—

Raugi  (1), rauga sēņu šūnu sieniņas

6. punkts. Izmantošana

| — | Diamonija fosfāts |
| --- | --- |

—

Diamonija fosfāts

| — | Tiamīna hidrohlorīds |
| --- | --- |

—

Tiamīna hidrohlorīds

| — | Rauga autolizāti |
| --- | --- |

—

Rauga autolizāti

7. punkts. Izmantošana

| — | Sēra dioksīds |
| --- | --- |

—

Sēra dioksīds

| — | Kālija bisulfīts vai kālija metabisulfīts |
| --- | --- |

—

Kālija bisulfīts vai kālija metabisulfīts

| a) | Maksimālais sēra dioksīda saturs nedrīkst pārsniegt 100 mg/l sarkanvīniem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 606/2009 IB pielikuma A daļas 1. punkta a) apakšpunktā un kuros atlieku cukuru saturs ir mazāks nekā 2 g/l. |
| --- | --- |

a)

Maksimālais sēra dioksīda saturs nedrīkst pārsniegt 100 mg/l sarkanvīniem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 606/2009 IB pielikuma A daļas 1. punkta a) apakšpunktā un kuros atlieku cukuru saturs ir mazāks nekā 2 g/l.

| b) | Maksimālais sēra dioksīda saturs nedrīkst pārsniegt 150 mg/l baltajiem vīniem un sārtvīniem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 606/2009 IB pielikuma A daļas 1. punkta b) apakšpunktā un kuros atlieku cukuru saturs ir mazāks nekā 2 g/l. |
| --- | --- |

b)

Maksimālais sēra dioksīda saturs nedrīkst pārsniegt 150 mg/l baltajiem vīniem un sārtvīniem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 606/2009 IB pielikuma A daļas 1. punkta b) apakšpunktā un kuros atlieku cukuru saturs ir mazāks nekā 2 g/l.

| c) | Visu pārējo kategoriju vīniem maksimālais sēra dioksīda saturs, ko piemēro saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IB pielikumu, 2010. gada 1. augustā samazināts par 30 mg/l |
| --- | --- |

c)

Visu pārējo kategoriju vīniem maksimālais sēra dioksīda saturs, ko piemēro saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IB pielikumu, 2010. gada 1. augustā samazināts par 30 mg/l

9. punkts. Izmantošana

| — | Apstrāde ar kokogli, ko izmanto vīndarībā |
| --- | --- |

—

Apstrāde ar kokogli, ko izmanto vīndarībā

10. punkts. Dzidrināšana

| — | Pārtikas želatīns (2) |
| --- | --- |

—

Pārtikas želatīns (2)

| — | Augu izcelsmes proteīni, kuri iegūti no labības vai zirņiem (2) |
| --- | --- |

—

Augu izcelsmes proteīni, kuri iegūti no labības vai zirņiem (2)

| — | Zivju līme (2) |
| --- | --- |

—

Zivju līme (2)

| — | Olu baltuma albumīns (2) |
| --- | --- |

—

Olu baltuma albumīns (2)

| — | Tanīni (2) |
| --- | --- |

—

Tanīni (2)

| — | Kartupeļu proteīni (2) |
| --- | --- |

—

Kartupeļu proteīni (2)

| — | Rauga proteīnu ekstrakti (2) |
| --- | --- |

—

Rauga proteīnu ekstrakti (2)

| — | Kazeīns |
| --- | --- |

—

Kazeīns

| — | No Aspergillus niger iegūts hitozāns |
| --- | --- |

—

No Aspergillus niger iegūts hitozāns

| — | Kālija kazeināts |
| --- | --- |

—

Kālija kazeināts

| — | Silīcija dioksīds |
| --- | --- |

—

Silīcija dioksīds

| — | Bentonīts |
| --- | --- |

—

Bentonīts

| — | Pektolītiskie enzīmi |
| --- | --- |

—

Pektolītiskie enzīmi

12. punkts. Izmantošana paskābināšanas nolūkā

| — | Pienskābe |
| --- | --- |

—

Pienskābe

| — | L(+) vīnskābe |
| --- | --- |

—

L(+) vīnskābe

13. punkts. Izmantošana atskābināšanas nolūkā

| — | L(+) vīnskābe |
| --- | --- |

—

L(+) vīnskābe

| — | Kalcija karbonāts |
| --- | --- |

—

Kalcija karbonāts

| — | Neitrāls kālija tartrāts |
| --- | --- |

—

Neitrāls kālija tartrāts

| — | Kālija bikarbonāts |
| --- | --- |

—

Kālija bikarbonāts

14. punkts. Pievienošana

| — | Alepo priedes sveķi |
| --- | --- |

—

Alepo priedes sveķi

17. punkts. Izmantošana

| — | Pienskābes baktērijas |
| --- | --- |

—

Pienskābes baktērijas

19. punkts. Pievienošana

| — | L-askorbīnskābe |
| --- | --- |

—

L-askorbīnskābe

22. punkts. Izmantošana barbotēšanai

| — | Slāpeklis |
| --- | --- |

—

Slāpeklis

23. punkts. Pievienošana

| — | Oglekļa dioksīds |
| --- | --- |

—

Oglekļa dioksīds

24. punkts. Pievienošana vīna stabilizācijas nolūkos

| — | Citronskābe |
| --- | --- |

—

Citronskābe

25. punkts. Pievienošana

| — | Tanīni (2) |
| --- | --- |

—

Tanīni (2)

27. punkts. Pievienošana

| — | Meta-vīnskābe |
| --- | --- |

—

Meta-vīnskābe

28. punkts. Izmantošana

| — | Akāciju sveķi (2) (gumiarābiks) |
| --- | --- |

—

Akāciju sveķi (2) (gumiarābiks)

30. punkts. Izmantošana

| — | Kālija bitartrāts |
| --- | --- |

—

Kālija bitartrāts

31. punkts. Izmantošana

| — | Vara citrāts |
| --- | --- |

—

Vara citrāts

35. punkts. Izmantošana

| — | Rauga mannoproteīni |
| --- | --- |

—

Rauga mannoproteīni

38. punkts. Izmantošana

| — | Ozolkoksnes gabali |
| --- | --- |

—

Ozolkoksnes gabali

39. punkts. Izmantošana

| — | Kālija algināts |
| --- | --- |

—

Kālija algināts

44. punkts. Izmantošana

| — | No Aspergillus niger iegūts hitozāns |
| --- | --- |

—

No Aspergillus niger iegūts hitozāns

51. punkts. Izmantošana

| — | Inaktivēts raugs |
| --- | --- |

—

Inaktivēts raugs

Apstrādes veids saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 III pielikuma A daļas 2. punkta b) apakšpunktu

| — | Kalcija sulfāts |
| --- | --- |

—

Kalcija sulfāts

Tikai vino generoso vai vino generoso de licor

---

(1)  Raugu celmi, ja iespējams, iegūti no bioloģiskajām izejvielām.

1

(2)  Ja iespējams, iegūti no bioloģiskajām izejvielām.

2

---

| 18.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 328/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 328/81

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2165

(2019. gada 17. decembris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļai kā jaunam pārtikas produktam atļauj mainīt specifikācijas un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regulu (ES) 2015/2283 par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (1), un jo īpaši tās 12. pantu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2015/2283 paredz, ka Savienībā tirgū drīkst laist tikai atļautus jaunos pārtikas produktus, kuri ir iekļauti Savienības sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2015/2283 paredz, ka Savienībā tirgū drīkst laist tikai atļautus jaunos pārtikas produktus, kuri ir iekļauti Savienības sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2), ar ko izveido atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2), ar ko izveido atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 12. pantu Komisija lemj par atļaujas piešķiršanu jaunam pārtikas produktam, par tā laišanu Savienības tirgū un par Savienības saraksta atjaunināšanu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 12. pantu Komisija lemj par atļaujas piešķiršanu jaunam pārtikas produktam, par tā laišanu Savienības tirgū un par Savienības saraksta atjaunināšanu.

| (4) | Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/155/ES (3) atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 (4) atļāva laist tirgū koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu, kas izmantojama uztura bagātinātājos. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/155/ES (3) atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 (4) atļāva laist tirgū koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu, kas izmantojama uztura bagātinātājos.

| (5) | 2019. gada 2. jūlijā uzņēmums Ovalie Innovation (“pieteikuma iesniedzējs”) iesniedza Komisijai lūgumu mainīt koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļas specifikācijas saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punktu. Pieteikuma iesniedzējs lūdza prasīto oleīnskābes minimālo koncentrāciju samazināt no 8,0 % uz 7,0 %. |
| --- | --- |

(5)

2019. gada 2. jūlijā uzņēmums Ovalie Innovation (“pieteikuma iesniedzējs”) iesniedza Komisijai lūgumu mainīt koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļas specifikācijas saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punktu. Pieteikuma iesniedzējs lūdza prasīto oleīnskābes minimālo koncentrāciju samazināt no 8,0 % uz 7,0 %.

| (6) | Pieteikuma iesniedzējs lūgumu pamatoja, norādot, ka izmaiņas ir vajadzīgas, lai atspoguļotu oleīnskābes koncentrācijas dabiskās svārstības, kas raksturīgas Coriandrum sativum augiem. |
| --- | --- |

(6)

Pieteikuma iesniedzējs lūgumu pamatoja, norādot, ka izmaiņas ir vajadzīgas, lai atspoguļotu oleīnskābes koncentrācijas dabiskās svārstības, kas raksturīgas Coriandrum sativum augiem.

| (7) | Komisija uzskata, ka pašreizējā pieteikuma drošības novērtējums, ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“iestāde”) sniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 3. punktu, nav nepieciešams. Oleīnskābe ir olīveļļas galvenā dabiskā sastāvdaļa. Koncentrācijās, kas ir identiskas ierosinātajai koncentrācijai jaunajā pārtikas produktā, tā ir dabiski sastopama arī citos pamatproduktos, kas vēsturiski tiek uzskatīti par drošiem patērēšanai pārtikā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija uzskata, ka pašreizējā pieteikuma drošības novērtējums, ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“iestāde”) sniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 3. punktu, nav nepieciešams. Oleīnskābe ir olīveļļas galvenā dabiskā sastāvdaļa. Koncentrācijās, kas ir identiskas ierosinātajai koncentrācijai jaunajā pārtikas produktā, tā ir dabiski sastopama arī citos pamatproduktos, kas vēsturiski tiek uzskatīti par drošiem patērēšanai pārtikā.

| (8) | Ierosinātās koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļas oleīnskābes koncentrācijas izmaiņas neietekmē iestādes veiktā drošuma novērtējuma (5) secinājumus, kas bija Īstenošanas lēmumā 2014/155/ES dotās atļaujas pamatā. Tāpēc ir lietderīgi grozīt jaunā pārtikas produkta “koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļa” specifikācijas atbilstoši ierosinātajai oleīnskābes koncentrācijai. |
| --- | --- |

(8)

Ierosinātās koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļas oleīnskābes koncentrācijas izmaiņas neietekmē iestādes veiktā drošuma novērtējuma (5) secinājumus, kas bija Īstenošanas lēmumā 2014/155/ES dotās atļaujas pamatā. Tāpēc ir lietderīgi grozīt jaunā pārtikas produkta “koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļa” specifikācijas atbilstoši ierosinātajai oleīnskābes koncentrācijai.

| (9) | Pieteikumā sniegtā informācija ir pietiekama, lai noteiktu, ka ierosinātās izmaiņas jaunā pārtikas produkta “koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļa” specifikācijās atbilst Regulas (ES) 2015/2283 12. pantam. |
| --- | --- |

(9)

Pieteikumā sniegtā informācija ir pietiekama, lai noteiktu, ka ierosinātās izmaiņas jaunā pārtikas produkta “koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļa” specifikācijās atbilst Regulas (ES) 2015/2283 12. pantam.

| (10) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Savienības atļauto pārtikas produktu sarakstu, kas paredzēts Regulas (ES) 2015/2283 6. pantā un iekļauts Īstenošanas regulā (ES) 2017/2470, attiecībā uz jauno pārtikas produktu “koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļa” groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 20. decembra Īstenošanas regula (ES) 2017/2470, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV L 351, 30.12.2017., 72. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 19. marta Īstenošanas lēmums 2014/155/ES, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū koriandra sēklu eļļu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu (OV L 85, 21.3.2014., 13. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regula (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.).

4

(5)  
  EFSA Journal 2013; 11(10):3422.

5

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) 2017/2470 pielikumā 2. tabulā (Specifikācijas) ierakstu “Koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļa” aizstāj ar šādu:

| ‘Atļautais jaunais pārtikas produkts | Specifikācijas |
| --- | --- |
| “Koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļa | Apraksts/definīcija

  Koriandra sēklu eļļa ir taukskābju glicerīdus saturoša eļļa, ko ražo no koriandra (Coriandrum sativum L.) sēklām.
  Iedzeltena krāsa, bez izteiktas garšas

  CAS Nr.: 8008-52-4
  Taukskābju sastāvs
  Palmitīnskābe (C16:0): 2–5 %
  Stearīnskābe (C18:0): < 1,5 %
  Petroselīnskābe (cis-C18:1(n-12)): 60–75 %
  Oleīnskābe (cis-C18:1(n-9)): 7–15 %
  Linolskābe (C18:2): 12–19 %
  α-linolskābe (C18:3): < 1,0 %
  Transtaukskābes: ≤ 1,0 %

  Tīrība

  Refrakcijas koeficients (20 °C): 1,466–1,474
  Skābes skaitlis: ≤ 2,5 mg KOH/g
  Peroksīda skaitlis (PV): ≤ 5,0 meq/kg
  Joda skaitlis: 88–110 vienības
  Pārziepošanas skaitlis: 179–200 mg KOH/g
  Nepārziepjojamā viela: ≤ 15 g/kg”’. |

‘Atļautais jaunais pārtikas produkts

Specifikācijas

“Koriandra (Coriandrum sativum) sēklu eļļa

Apraksts/definīcija

Koriandra sēklu eļļa ir taukskābju glicerīdus saturoša eļļa, ko ražo no koriandra (Coriandrum sativum L.) sēklām.

Iedzeltena krāsa, bez izteiktas garšas

CAS Nr.: 8008-52-4

Taukskābju sastāvs

Palmitīnskābe (C16:0): 2–5 %

Stearīnskābe (C18:0): < 1,5 %

Petroselīnskābe (cis-C18:1(n-12)): 60–75 %

Oleīnskābe (cis-C18:1(n-9)): 7–15 %

Linolskābe (C18:2): 12–19 %

α-linolskābe (C18:3): < 1,0 %

Transtaukskābes: ≤ 1,0 %

Tīrība

Refrakcijas koeficients (20 °C): 1,466–1,474

Skābes skaitlis: ≤ 2,5 mg KOH/g

Peroksīda skaitlis (PV): ≤ 5,0 meq/kg

Joda skaitlis: 88–110 vienības

Pārziepošanas skaitlis: 179–200 mg KOH/g

Nepārziepjojamā viela: ≤ 15 g/kg”’.

---

LĒMUMI

| 18.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 328/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 328/84

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2166

(2019. gada 16. decembris),

ar ko Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES groza attiecībā uz Serbijas un Dienvidkorejas iekļaušanu to trešo valstu un teritoriju sarakstos, kuru uzraudzības un regulatīvās prasības uzskata par līdzvērtīgām, lai riska darījumiem piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 atbilstīgu pieeju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 107. panta 4. punktu, 114. panta 7. punktu, 115. panta 4. punktu, 116. panta 5. punktu un 142. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/908/ES (2) ir ietverti to trešo valstu un teritoriju saraksti, kuru uzraudzības un regulatīvie pasākumi ir atzīti par līdzvērtīgiem attiecīgajiem uzraudzības un regulatīvajiem pasākumiem, ko Savienībā piemēro saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/908/ES (2) ir ietverti to trešo valstu un teritoriju saraksti, kuru uzraudzības un regulatīvie pasākumi ir atzīti par līdzvērtīgiem attiecīgajiem uzraudzības un regulatīvajiem pasākumiem, ko Savienībā piemēro saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

| (2) | Komisija ir veikusi papildu novērtējumus par uzraudzības un regulatīvajiem pasākumiem, kuri piemērojami kredītiestādēm noteiktās trešās valstīs un teritorijās. Minētie novērtējumi ļāva Komisijai konstatēt, vai šie pasākumi ir līdzvērtīgi, lai noteiktu, kādu pieeju iemērot attiecīgajām riska darījumu kategorijām, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 107., 114., 115., 116. un 142. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir veikusi papildu novērtējumus par uzraudzības un regulatīvajiem pasākumiem, kuri piemērojami kredītiestādēm noteiktās trešās valstīs un teritorijās. Minētie novērtējumi ļāva Komisijai konstatēt, vai šie pasākumi ir līdzvērtīgi, lai noteiktu, kādu pieeju iemērot attiecīgajām riska darījumu kategorijām, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 107., 114., 115., 116. un 142. pantā.

| (3) | Līdzvērtīgums tika noteikts, izmantojot trešo valstu uz rezultātiem balstītu uzraudzības un regulatīvo pasākumu analīzi, kurā tika testēta šo pasākumu spēja sasniegt tādus pašus vispārējos mērķus kā Savienības uzraudzības un regulatīvie pasākumi. Mērķi jo īpaši attiecas uz iekšzemes un pasaules finanšu sistēmas stabilitāti un integritāti kopumā; uz noguldītāju un citu finanšu pakalpojumu patērētāju aizsardzības efektivitāti un atbilstīgumu; uz sadarbību starp dažādiem finanšu sistēmas dalībniekiem, tostarp regulatoriem un uzraudzības iestādēm; uz uzraudzības neatkarību un efektivitāti; uz attiecīgo starptautiski pieņemto standartu efektīvu īstenošanu un izpildi. Lai sasniegtu tādus pašus vispārējos mērķus kā Savienības uzraudzības un regulatīvie pasākumi, trešās valsts uzraudzības un regulatīvajiem pasākumiem būtu jāatbilst vairākiem darbības, organizatoriskajiem un uzraudzības standartiem, kuri atspoguļo būtiskos elementus Savienības uzraudzības un regulatīvajās prasībās, kas piemērojamas attiecīgajām finanšu iestāžu kategorijām. |
| --- | --- |

(3)

Līdzvērtīgums tika noteikts, izmantojot trešo valstu uz rezultātiem balstītu uzraudzības un regulatīvo pasākumu analīzi, kurā tika testēta šo pasākumu spēja sasniegt tādus pašus vispārējos mērķus kā Savienības uzraudzības un regulatīvie pasākumi. Mērķi jo īpaši attiecas uz iekšzemes un pasaules finanšu sistēmas stabilitāti un integritāti kopumā; uz noguldītāju un citu finanšu pakalpojumu patērētāju aizsardzības efektivitāti un atbilstīgumu; uz sadarbību starp dažādiem finanšu sistēmas dalībniekiem, tostarp regulatoriem un uzraudzības iestādēm; uz uzraudzības neatkarību un efektivitāti; uz attiecīgo starptautiski pieņemto standartu efektīvu īstenošanu un izpildi. Lai sasniegtu tādus pašus vispārējos mērķus kā Savienības uzraudzības un regulatīvie pasākumi, trešās valsts uzraudzības un regulatīvajiem pasākumiem būtu jāatbilst vairākiem darbības, organizatoriskajiem un uzraudzības standartiem, kuri atspoguļo būtiskos elementus Savienības uzraudzības un regulatīvajās prasībās, kas piemērojamas attiecīgajām finanšu iestāžu kategorijām.

| (4) | Komisija savos novērtējumos ir apsvērusi Serbijas un Dienvidkorejas uzraudzības un regulatīvo pasākumu attīstību, kas notikusi kopš Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/536 (3) pieņemšanas, un ņēmusi vērā pieejamos informācijas avotus, tostarp Eiropas Banku iestādes veikto novērtējumu, kurā tika ieteikts, ka uzraudzības un regulatīvais regulējums, ko piemēro kredītiestādēm minētajās trešajās valstīs, būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Savienības tiesiskajam regulējumam Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 3. punkta, 114. panta 7. punkta, 115. panta 4. punkta, 116. panta 5. punkta un 142. panta 2. punkta vajadzībām. Komisija arī norāda, ka Serbija ir ievērojami uzlabojusi savu regulējumu cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu un ka darbs šajā jomā turpinās. |
| --- | --- |

(4)

Komisija savos novērtējumos ir apsvērusi Serbijas un Dienvidkorejas uzraudzības un regulatīvo pasākumu attīstību, kas notikusi kopš Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/536 (3) pieņemšanas, un ņēmusi vērā pieejamos informācijas avotus, tostarp Eiropas Banku iestādes veikto novērtējumu, kurā tika ieteikts, ka uzraudzības un regulatīvais regulējums, ko piemēro kredītiestādēm minētajās trešajās valstīs, būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Savienības tiesiskajam regulējumam Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 3. punkta, 114. panta 7. punkta, 115. panta 4. punkta, 116. panta 5. punkta un 142. panta 2. punkta vajadzībām. Komisija arī norāda, ka Serbija ir ievērojami uzlabojusi savu regulējumu cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu un ka darbs šajā jomā turpinās.

| (5) | Komisija ir secinājusi, ka Serbijā un Dienvidkorejā ir ieviesti uzraudzības un regulatīvie pasākumi, kas atbilst vairākiem darbības, organizācijas un uzraudzības standartiem, kuri ir vismaz līdzvērtīgi būtiskajiem elementiem Savienības uzraudzības un regulatīvajos pasākumos, kas piemērojami kredītiestādēm. Tāpēc ir lietderīgi uzskatīt uzraudzības un regulatīvās prasības, ko piemēro kredītiestādēm, kuras atrodas Serbijā un Dienvidkorejā, par vismaz līdzvērtīgām tām prasībām, ko piemēro Savienībā Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 3. punkta, 114. panta 7. punkta, 115. panta 4. punkta, 116. panta 5. punkta un 142. panta 2. punkta nolūkā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ir secinājusi, ka Serbijā un Dienvidkorejā ir ieviesti uzraudzības un regulatīvie pasākumi, kas atbilst vairākiem darbības, organizācijas un uzraudzības standartiem, kuri ir vismaz līdzvērtīgi būtiskajiem elementiem Savienības uzraudzības un regulatīvajos pasākumos, kas piemērojami kredītiestādēm. Tāpēc ir lietderīgi uzskatīt uzraudzības un regulatīvās prasības, ko piemēro kredītiestādēm, kuras atrodas Serbijā un Dienvidkorejā, par vismaz līdzvērtīgām tām prasībām, ko piemēro Savienībā Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 3. punkta, 114. panta 7. punkta, 115. panta 4. punkta, 116. panta 5. punkta un 142. panta 2. punkta nolūkā.

| (6) | Tāpēc Īstenošanas lēmums 2014/908/ES būtu jāgroza, lai Serbiju un Dienvidkoreju iekļautu attiecīgajos to trešo valstu un teritoriju sarakstos, kuru uzraudzības un regulatīvās prasības tiek uzskatītas par līdzvērtīgām Savienības režīmam attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 107., 114., 115., 116. un 142. pantā minētajiem riska darījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Īstenošanas lēmums 2014/908/ES būtu jāgroza, lai Serbiju un Dienvidkoreju iekļautu attiecīgajos to trešo valstu un teritoriju sarakstos, kuru uzraudzības un regulatīvās prasības tiek uzskatītas par līdzvērtīgām Savienības režīmam attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 107., 114., 115., 116. un 142. pantā minētajiem riska darījumiem.

| (7) | To trešo valstu un teritoriju saraksti, kuras uzskata par līdzvērtīgām Regulas (ES) Nr. 575/2013 attiecīgo noteikumu mērķiem, nav izsmeļoši. Komisija ar Eiropas Banku iestādes palīdzību turpinās regulāri pārraudzīt trešo valstu un teritoriju uzraudzības un regulatīvo pasākumu attīstību, lai vajadzības gadījumā un vismaz reizi piecos gados atjauninātu Īstenošanas lēmumā 2014/908/ES noteiktos trešo valstu un teritoriju sarakstus, jo īpaši ņemot vērā uzraudzības un regulatīvo pasākumu attīstību Savienībā un pasaules mērogā un ņemot vērā jaunus pieejamos attiecīgās informācijas avotus. |
| --- | --- |

(7)

To trešo valstu un teritoriju saraksti, kuras uzskata par līdzvērtīgām Regulas (ES) Nr. 575/2013 attiecīgo noteikumu mērķiem, nav izsmeļoši. Komisija ar Eiropas Banku iestādes palīdzību turpinās regulāri pārraudzīt trešo valstu un teritoriju uzraudzības un regulatīvo pasākumu attīstību, lai vajadzības gadījumā un vismaz reizi piecos gados atjauninātu Īstenošanas lēmumā 2014/908/ES noteiktos trešo valstu un teritoriju sarakstus, jo īpaši ņemot vērā uzraudzības un regulatīvo pasākumu attīstību Savienībā un pasaules mērogā un ņemot vērā jaunus pieejamos attiecīgās informācijas avotus.

| (8) | Īstenošanas lēmuma 2014/908/ES I līdz V pielikumā uzskaitītajās trešās valstīs un teritorijās piemēroto prudenciālo un uzraudzības prasību regulārai pārskatīšanai nevajadzētu skart iespēju Komisijai jebkurā laikā ārpus vispārējās pārskatīšanas veikt īpašu pārskatīšanu attiecībā uz atsevišķu trešo valsti vai teritoriju, ja attiecīgu situācijas izmaiņu rezultātā ir nepieciešams, lai Komisija atkārtoti izvērtētu ar šo Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES piešķirto atzīšanu. Šādas atkārtotas izvērtēšanas rezultāts varētu būt līdzvērtīguma atzīšanas atsaukšana. |
| --- | --- |

(8)

Īstenošanas lēmuma 2014/908/ES I līdz V pielikumā uzskaitītajās trešās valstīs un teritorijās piemēroto prudenciālo un uzraudzības prasību regulārai pārskatīšanai nevajadzētu skart iespēju Komisijai jebkurā laikā ārpus vispārējās pārskatīšanas veikt īpašu pārskatīšanu attiecībā uz atsevišķu trešo valsti vai teritoriju, ja attiecīgu situācijas izmaiņu rezultātā ir nepieciešams, lai Komisija atkārtoti izvērtētu ar šo Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES piešķirto atzīšanu. Šādas atkārtotas izvērtēšanas rezultāts varētu būt līdzvērtīguma atzīšanas atsaukšana.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Eiropas Banku komitejas atzinumam, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Eiropas Banku komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES groza šādi:

| 1) | lēmuma I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikuma tekstu; |
| --- | --- |

1)

lēmuma I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikuma tekstu;

| 2) | lēmuma IV pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma tekstu; |
| --- | --- |

2)

lēmuma IV pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma tekstu;

| 3) | lēmuma V pielikumu aizstāj ar šā lēmuma III pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

3)

lēmuma V pielikumu aizstāj ar šā lēmuma III pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 12. decembra Īstenošanas lēmums 2014/908/ES par dažu trešo valstu un teritoriju uzraudzības un regulatīvo prasību līdzvērtīgumu, lai riska darījumiem piemērotu pieeju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 (OV L 359, 16.12.2014., 155. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2019. gada 29. marta Īstenošanas lēmums (ES) 2019/536, ar ko Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES groza attiecībā to trešo valstu un teritoriju sarakstiem, kuru uzraudzības un regulatīvās prasības uzskata par līdzvērtīgām, lai riska darījumiem piemērotu pieeju, kas atbilstīga Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 (OV L 92, 1.4.2019., 3. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Trešo valstu un teritoriju saraksts 1. panta nolūkā (kredītiestādes)

| 1. | Argentīna |
| --- | --- |

1.

Argentīna

| 2. | Austrālija |
| --- | --- |

2.

Austrālija

| 3. | Brazīlija |
| --- | --- |

3.

Brazīlija

| 4. | Kanāda |
| --- | --- |

4.

Kanāda

| 5. | Ķīna |
| --- | --- |

5.

Ķīna

| 6. | Fēru Salas |
| --- | --- |

6.

Fēru Salas

| 7. | Grenlande |
| --- | --- |

7.

Grenlande

| 8. | Gērnsija |
| --- | --- |

8.

Gērnsija

| 9. | Honkonga |
| --- | --- |

9.

Honkonga

| 10. | Indija |
| --- | --- |

10.

Indija

| 11. | Menas Sala |
| --- | --- |

11.

Menas Sala

| 12. | Japāna |
| --- | --- |

12.

Japāna

| 13. | Džērsija |
| --- | --- |

13.

Džērsija

| 14. | Meksika |
| --- | --- |

14.

Meksika

| 15. | Monako |
| --- | --- |

15.

Monako

| 16. | Jaunzēlande |
| --- | --- |

16.

Jaunzēlande

| 17. | Saūda Arābija |
| --- | --- |

17.

Saūda Arābija

| 18. | Serbija |
| --- | --- |

18.

Serbija

| 19. | Singapūra |
| --- | --- |

19.

Singapūra

| 20. | Dienvidāfrika |
| --- | --- |

20.

Dienvidāfrika

| 21. | Dienvidkoreja |
| --- | --- |

21.

Dienvidkoreja

| 22. | Šveice |
| --- | --- |

22.

Šveice

| 23. | Turcija |
| --- | --- |

23.

Turcija

| 24. | ASV |
| --- | --- |

24.

ASV

---

II PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

Trešo valstu un teritoriju saraksts 4. panta nolūkā (kredītiestādes)

| 1. | Argentīna |
| --- | --- |

1.

Argentīna

| 2. | Austrālija |
| --- | --- |

2.

Austrālija

| 3. | Brazīlija |
| --- | --- |

3.

Brazīlija

| 4. | Kanāda |
| --- | --- |

4.

Kanāda

| 5. | Ķīna |
| --- | --- |

5.

Ķīna

| 6. | Fēru Salas |
| --- | --- |

6.

Fēru Salas

| 7. | Grenlande |
| --- | --- |

7.

Grenlande

| 8. | Gērnsija |
| --- | --- |

8.

Gērnsija

| 9. | Honkonga |
| --- | --- |

9.

Honkonga

| 10. | Indija |
| --- | --- |

10.

Indija

| 11. | Menas Sala |
| --- | --- |

11.

Menas Sala

| 12. | Japāna |
| --- | --- |

12.

Japāna

| 13. | Džērsija |
| --- | --- |

13.

Džērsija

| 14. | Meksika |
| --- | --- |

14.

Meksika

| 15. | Monako |
| --- | --- |

15.

Monako

| 16. | Jaunzēlande |
| --- | --- |

16.

Jaunzēlande

| 17. | Saūda Arābija |
| --- | --- |

17.

Saūda Arābija

| 18. | Serbija |
| --- | --- |

18.

Serbija

| 19. | Singapūra |
| --- | --- |

19.

Singapūra

| 20. | Dienvidāfrika |
| --- | --- |

20.

Dienvidāfrika

| 21. | Dienvidkoreja |
| --- | --- |

21.

Dienvidkoreja

| 22. | Šveice |
| --- | --- |

22.

Šveice

| 23. | Turcija |
| --- | --- |

23.

Turcija

| 24. | ASV |
| --- | --- |

24.

ASV

---

III PIELIKUMS

“V PIELIKUMS

TREŠO VALSTU UN TERITORIJU SARAKSTS 5. PANTA NOLŪKĀ (KREDĪTIESTĀDES UN IEGULDĪJUMU BROKERU SABIEDRĪBAS)

Kredītiestādes

| 1. | Argentīna |
| --- | --- |

1.

Argentīna

| 2. | Austrālija |
| --- | --- |

2.

Austrālija

| 3. | Brazīlija |
| --- | --- |

3.

Brazīlija

| 4. | Kanāda |
| --- | --- |

4.

Kanāda

| 5. | Ķīna |
| --- | --- |

5.

Ķīna

| 6. | Fēru Salas |
| --- | --- |

6.

Fēru Salas

| 7. | Grenlande |
| --- | --- |

7.

Grenlande

| 8. | Gērnsija |
| --- | --- |

8.

Gērnsija

| 9. | Honkonga |
| --- | --- |

9.

Honkonga

| 10. | Indija |
| --- | --- |

10.

Indija

| 11. | Menas Sala |
| --- | --- |

11.

Menas Sala

| 12. | Japāna |
| --- | --- |

12.

Japāna

| 13. | Džērsija |
| --- | --- |

13.

Džērsija

| 14. | Meksika |
| --- | --- |

14.

Meksika

| 15. | Monako |
| --- | --- |

15.

Monako

| 16. | Jaunzēlande |
| --- | --- |

16.

Jaunzēlande

| 17. | Saūda Arābija |
| --- | --- |

17.

Saūda Arābija

| 18. | Serbija |
| --- | --- |

18.

Serbija

| 19. | Singapūra |
| --- | --- |

19.

Singapūra

| 20. | Dienvidāfrika |
| --- | --- |

20.

Dienvidāfrika

| 21. | Dienvidkoreja |
| --- | --- |

21.

Dienvidkoreja

| 22. | Šveice |
| --- | --- |

22.

Šveice

| 23. | Turcija |
| --- | --- |

23.

Turcija

| 24. | ASV |
| --- | --- |

24.

ASV

Ieguldījumu brokeru sabiedrības

| 1. | Austrālija |
| --- | --- |

1.

Austrālija

| 2. | Brazīlija |
| --- | --- |

2.

Brazīlija

| 3. | Kanāda |
| --- | --- |

3.

Kanāda

| 4. | Ķīna |
| --- | --- |

4.

Ķīna

| 5. | Honkonga |
| --- | --- |

5.

Honkonga

| 6. | Indonēzija |
| --- | --- |

6.

Indonēzija

| 7. | Japāna (tikai I tipa finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem) |
| --- | --- |

7.

Japāna (tikai I tipa finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem)

| 8. | Meksika |
| --- | --- |

8.

Meksika

| 9. | Dienvidkoreja |
| --- | --- |

9.

Dienvidkoreja

| 10. | Saūda Arābija |
| --- | --- |

10.

Saūda Arābija

| 11. | Singapūra |
| --- | --- |

11.

Singapūra

| 12. | Dienvidāfrika |
| --- | --- |

12.

Dienvidāfrika

| 13. | ASV |
| --- | --- |

13.

ASV

---

| 18.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 328/89 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 328/89

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2167

(2019. gada 17. decembris),

ar ko Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkcijām apstiprina tīkla stratēģijas plānu 2020.–2029. gadam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula) (1) un jo īpaši tās 6. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (ES) Nr. 677/2011 (2) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/123 (3) noteikts, ka tīkla pārvaldniekam, kas iecelts saskaņā ar minētajām regulām, ir jāizstrādā un pastāvīgi jāatjaunina tīkla stratēģijas plāns. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (ES) Nr. 677/2011 (2) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/123 (3) noteikts, ka tīkla pārvaldniekam, kas iecelts saskaņā ar minētajām regulām, ir jāizstrādā un pastāvīgi jāatjaunina tīkla stratēģijas plāns.

| (2) | Regulā (ES) Nr. 677/2011 un Īstenošanas regulā (ES) 2019/123 noteikts, ka Komisijai tīkla stratēģijas plāns jāpieņem pēc tam, kad to ir apstiprinājusi Tīkla pārvaldības padome. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 677/2011 un Īstenošanas regulā (ES) 2019/123 noteikts, ka Komisijai tīkla stratēģijas plāns jāpieņem pēc tam, kad to ir apstiprinājusi Tīkla pārvaldības padome.

| (3) | Tīkla pārvaldības padome 2019. gada 27. jūnijā apstiprināja tīkla stratēģijas plānu 2020.–2029. gadam. Minētais laikposms ir saskaņots ar attiecīgajiem pārskata periodiem un aptver ieceltā tīkla pārvaldnieka darbības termiņu. |
| --- | --- |

(3)

Tīkla pārvaldības padome 2019. gada 27. jūnijā apstiprināja tīkla stratēģijas plānu 2020.–2029. gadam. Minētais laikposms ir saskaņots ar attiecīgajiem pārskata periodiem un aptver ieceltā tīkla pārvaldnieka darbības termiņu.

| (4) | Tīkla stratēģijas plāns būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(4)

Tīkla stratēģijas plāns būtu jāapstiprina.

| (5) | Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, pirms sākas tīkla stratēģijas plāna aptvertais laikposms. |
| --- | --- |

(5)

Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, pirms sākas tīkla stratēģijas plāna aptvertais laikposms.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (4) 5. pantu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (4) 5. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts tīkla stratēģijas plāns 2020.–2029. gadam, ko Tīkla pārvaldības padome apstiprināja savā 25. sanāksmē 2019. gada 27. jūnijā (5).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regula (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (OV L 185, 15.7.2011., 1. lpp.).

2

ATM

(3)  Komisijas 2019. gada 24. janvāra Īstenošanas regula (ES) 2019/123, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un atceļ Regulu (ES) Nr. 677/2011 (OV L 28, 31.1.2019., 1. lpp.).

3

ATM

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.).

4

(5)  Tīkla stratēģijas plāns Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkcijām 2020.–2029. gadam, kas tīkla pārvaldnieka tīmekļa vietnē publicēts kā dokuments NMB/19/25/7: https://www.eurocontrol.int/network-manager#key-documents.

5

---

| 18.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 328/90 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 328/90

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2168

(2019. gada 17. decembris)

par Tīkla pārvaldības padomes priekšsēdētāja, locekļu un viņu aizstājēju un Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienības locekļu un viņu aizstājēju iecelšanu uz trešo pārskata periodu (2020.–2024. gads) gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkciju īstenošanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Gaisa telpas regula) (1) un jo īpaši tās 6. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 677/2011 (2) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/123 (3) tiek izveidota Tīkla pārvaldības padome, kas pārrauga un virza gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkciju izpildi. Ar minētajām regulām izveido arī Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienību, lai nodrošinātu krīžu efektīvu pārvarēšanu tīkla līmenī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 677/2011 (2) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/123 (3) tiek izveidota Tīkla pārvaldības padome, kas pārrauga un virza gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkciju izpildi. Ar minētajām regulām izveido arī Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienību, lai nodrošinātu krīžu efektīvu pārvarēšanu tīkla līmenī.

| (1) | Lai nodrošinātu viņu efektīvu darbību, Tīkla pārvaldības padomes priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus, locekļus un viņu aizstājējus un Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienības locekļus un viņu aizstājējus būtu jāieceļ vismaz uz vienu darbības uzlabošanas sistēmas pārskata periodu, t. i., no 2020. gada līdz 2024. gadam (ieskaitot), kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 (4) 7. panta 1. pantā. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu viņu efektīvu darbību, Tīkla pārvaldības padomes priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus, locekļus un viņu aizstājējus un Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienības locekļus un viņu aizstājējus būtu jāieceļ vismaz uz vienu darbības uzlabošanas sistēmas pārskata periodu, t. i., no 2020. gada līdz 2024. gadam (ieskaitot), kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 (4) 7. panta 1. pantā.

| (2) | Struktūras, kurām jābūt pārstāvētām Tīkla pārvaldības padomē, 2019. gada aprīlī ierosināja Tīkla pārvaldības padomes balsstiesīgo locekļu un viņu aizstājēju kandidātus. Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/123 21. panta 2. punkta c) apakšpunktu notika apspriešanās ar dalībvalstīm, un tās pauda viedokļus par izvirzītajām kandidatūrām. |
| --- | --- |

(2)

Struktūras, kurām jābūt pārstāvētām Tīkla pārvaldības padomē, 2019. gada aprīlī ierosināja Tīkla pārvaldības padomes balsstiesīgo locekļu un viņu aizstājēju kandidātus. Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/123 21. panta 2. punkta c) apakšpunktu notika apspriešanās ar dalībvalstīm, un tās pauda viedokļus par izvirzītajām kandidatūrām.

| (3) | Balsstiesīgo locekļu kandidāti 2019. gada oktobrī ierosināja jaunās padomes priekšsēdētāja kandidatūru un divu priekšsēdētāja vietnieku kandidatūras. |
| --- | --- |

(3)

Balsstiesīgo locekļu kandidāti 2019. gada oktobrī ierosināja jaunās padomes priekšsēdētāja kandidatūru un divu priekšsēdētāja vietnieku kandidatūras.

| (4) | 2019. gada novembrī Eirokontrole saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/123 18. panta 7. punktu darbībai jaunajā padomē ierosināja kandidātus locekļiem bez balsstiesībām, kuri pārstāv asociēto valstu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējus. |
| --- | --- |

(4)

2019. gada novembrī Eirokontrole saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/123 18. panta 7. punktu darbībai jaunajā padomē ierosināja kandidātus locekļiem bez balsstiesībām, kuri pārstāv asociēto valstu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējus.

| (5) | Organizācijas, kurām jābūt pārstāvētām Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienībā, 2019. gada aprīlī izvirzīja savus kandidātus. |
| --- | --- |

(5)

Organizācijas, kurām jābūt pārstāvētām Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienībā, 2019. gada aprīlī izvirzīja savus kandidātus.

| (6) | Saskaņā ar minētajiem ierosinājumiem tagad būtu jāieceļ Tīkla pārvaldības padomes priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieki, locekļi un viņu aizstājēji un Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienības locekļi un viņu aizstājēji. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar minētajiem ierosinājumiem tagad būtu jāieceļ Tīkla pārvaldības padomes priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieki, locekļi un viņu aizstājēji un Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienības locekļi un viņu aizstājēji.

| (7) | Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, pirms sākas periods, uz kuru attiecīgās personas ieceļ. |
| --- | --- |

(7)

Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, pirms sākas periods, uz kuru attiecīgās personas ieceļ.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (5) 5. pantu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (5) 5. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā īstenošanas lēmuma I pielikumā uzskaitītās personas ieceļ par attiecīgi Tīkla pārvaldības padomes priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekiem, locekļiem un viņu aizstājējiem uz laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim.

2. pants

Šā īstenošanas lēmuma II pielikumā uzskaitītās personas ieceļ par attiecīgi Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienības locekļiem un viņu aizstājējiem uz laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regula (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (OV L 185, 15.7.2011., 1. lpp.).

2

ATM

(3)  Komisijas 2019. gada 24. janvāra Īstenošanas regula (ES) 2019/123, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un atceļ Regulu (ES) Nr. 677/2011 (OV L 28, 31.1.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2019. gada 11. februāra Īstenošanas regula (ES) 2019/317, ar ko nosaka darbības uzlabošanas sistēmu un tarifikācijas sistēmu Eiropas vienotajā gaisa telpā un atceļ Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 un (ES) Nr. 391/2013 (OV L 56, 25.2.2019., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

BALSSTIESĪGIE LOCEKĻI, LOCEKĻI BEZ BALSSTIESĪBĀM UN VIŅU AIZSTĀJĒJI TĪKLA PĀRVALDĪBAS PADOMĒ

| Priekšsēdētājs: | Simon HOCQUARD k-gs,

  CANSO ģenerāldirektors |
| --- | --- |
| Pirmais vietnieks: | Sylviane LUST k-dze,

  AIRE ģenerāldirektore |
| Otrais vietnieks: | Luc LAVEYNE k-gs,

  ACI Europe vecākais padomdevējs |

Priekšsēdētājs:

Simon HOCQUARD k-gs,

CANSO ģenerāldirektors

Pirmais vietnieks:

Sylviane LUST k-dze,

AIRE ģenerāldirektore

Otrais vietnieks:

Luc LAVEYNE k-gs,

ACI Europe vecākais padomdevējs

| Gaisa telpas izmantotāji |
| --- |
| | Balsstiesīgie locekļi | Aizstājēji |
| AIRE/ERA | Sylviane LUST k-dze,
  ģenerāldirektore,

  Airlines International Representation in Europe (AIRE) | Russell DUDLEY k-gs,
  politikas un tehniskais vadītājs,
  Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociācija (ERA) |
| A4E | Francis RICHARDS k-gs,

  ATM pārvaldnieks,
  EasyJet Airline Company Limited | Choorah SINGH k-gs,
  galvenais izpilddirektors,
  Laudamotion |
| IATA | Giancarlo BUONO k-gs,
  Drošuma un lidojumu operāciju reģionālais direktors,
  Starptautiskā Gaisa transporta asociācija (IATA) | Rory SERGISON k-gs,

  ATM infrastruktūras direktora palīgs,
  Starptautiskā Gaisa transporta asociācija (IATA) |
| EBAA/IAOPA/EAS | Vanessa RULLIER-FRANCAUD k-dze,

  ATM un īpašo projektu vecākā vadītāja,
  Eiropas Darījumu aviācijas asociācija (EBAA) | Dr. Michael ERB,
  vecākais viceprzezidents,
  Gaisa kuģu īpašnieku un pilotu asociāciju starptautiskā padome (IAOPA) |

Gaisa telpas izmantotāji

Balsstiesīgie locekļi

Aizstājēji

AIRE/ERA

Sylviane LUST k-dze,

ģenerāldirektore,

Airlines International Representation in Europe (AIRE)

Russell DUDLEY k-gs,

politikas un tehniskais vadītājs,

Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociācija (ERA)

A4E

Francis RICHARDS k-gs,

ATM pārvaldnieks,

EasyJet Airline Company Limited

Choorah SINGH k-gs,

galvenais izpilddirektors,

Laudamotion

IATA

Giancarlo BUONO k-gs,

Drošuma un lidojumu operāciju reģionālais direktors,

Starptautiskā Gaisa transporta asociācija (IATA)

Rory SERGISON k-gs,

ATM infrastruktūras direktora palīgs,

Starptautiskā Gaisa transporta asociācija (IATA)

EBAA/IAOPA/EAS

Vanessa RULLIER-FRANCAUD k-dze,

ATM un īpašo projektu vecākā vadītāja,

Eiropas Darījumu aviācijas asociācija (EBAA)

Dr. Michael ERB,

vecākais viceprzezidents,

Gaisa kuģu īpašnieku un pilotu asociāciju starptautiskā padome (IAOPA)

| Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji no katra funkcionālā gaisa telpas bloka |
| --- |
| | Balsstiesīgie locekļi | Aizstājēji |
| BALTIC | Janusz JANISZEWSKI k-gs,
  priekšsēdētāja amata izpildītājs,
  Polijas Aeronavigācijas pakalpojumu aģentūra (PANSA) | Nerijus MALECKAS k-gs,
  galvenais izpilddirektors,
  Lietuvas Aeronavigācijas pakalpojumi – valsts uzņēmums Oro Navigacija |
| BLUEMED | Despoina PAPANDREOU k-dze,

  ANSP vadības un attīstības nodaļas/D21 vadītāja,
  Grieķijas Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs (HANSP) | Maurizio PAGGETTI k-gs,
  galvenais izpilddirektors,
  Itālijas Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs (ENAV) |
| DANUBE | Georgi PEEV k-gs,
  ģenerāldirektors,
  Bulgārijas Gaisa satiksmes pakalpojumu iestāde (BULATSA) | Fănică CÂRNU k-gs,
  ģenerāldirektora vietnieks,
  Rumānijas Gaisa satiksmes pakalpojumu administrācija (ROMATSA) |
| DK-SE | Carin HOLTZRIN KJELLANDER k-dze,
  starptautisko lietu direktore,
  LFV | Lise KRONBORG k-dze,
  stratēģisko programmu vadītāja,

  Navigation Via Air (NAVIAIR) |
| FABCE | Kornél SZEPESSY k-gs,
  galvenais izpilddirektors,

  HUNGAROCONTROL | Valerie HACKL k-dze,
  rīkotājdirektore,
  AUSTRO CONTROL |
| FABEC | Robert SCHICKLING k-gs,
  galvenais izpilddirektors,

  Deutsche Flugsicherung GmbH (DFS) | Maurice GEORGES k-gs,
  aeronavigācijas pakalpojumu direktors,
  Aeronavigācijas pakalpojumu direkcija (DSNA) |
| | | François-Xavier PRACH k-gs,
  priekšsēdētājs,
  ANSP FABEC Group |
| NEFAB | Üllar SALUMÄE k-gs,

  ATS nodaļas vadītājs,
  Igaunijas aeronavigācijas dienests | Tormod RANGNES k-gs,
  operāciju direktors,

  AVINOR aeronavigācijas dienests |
| SOUTH-WEST | Enrique MAURER SOMOLINOS k-gs,
  aeronavigācijas pakalpojumu direktors,
  Spānijas aeronavigācija (ENAIRE) | Carlos REIS k-gs,
  operāciju direktors,

  Navegação Aérea de Portugal (NAV Portugal) |
| APVIENOTĀ KARALISTE-ĪRIJA | Billy HAHN k-gs,

  ATM darbības un stratēģijas direktors,
  Īrijas Aviācijas pārvalde (IAA) | Juliet KENNEDY k-dze,
  operāciju direktore,
  Apvienotās Karalistes Valsts gaisa satiksmes dienesti (NATS) |

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji no katra funkcionālā gaisa telpas bloka

Balsstiesīgie locekļi

Aizstājēji

BALTIC

Janusz JANISZEWSKI k-gs,

priekšsēdētāja amata izpildītājs,

Polijas Aeronavigācijas pakalpojumu aģentūra (PANSA)

Nerijus MALECKAS k-gs,

galvenais izpilddirektors,

Lietuvas Aeronavigācijas pakalpojumi – valsts uzņēmums Oro Navigacija

BLUEMED

Despoina PAPANDREOU k-dze,

ANSP vadības un attīstības nodaļas/D21 vadītāja,

Grieķijas Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs (HANSP)

Maurizio PAGGETTI k-gs,

galvenais izpilddirektors,

Itālijas Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs (ENAV)

DANUBE

Georgi PEEV k-gs,

ģenerāldirektors,

Bulgārijas Gaisa satiksmes pakalpojumu iestāde (BULATSA)

Fănică CÂRNU k-gs,

ģenerāldirektora vietnieks,

Rumānijas Gaisa satiksmes pakalpojumu administrācija (ROMATSA)

DK-SE

Carin HOLTZRIN KJELLANDER k-dze,

starptautisko lietu direktore,

LFV

Lise KRONBORG k-dze,

stratēģisko programmu vadītāja,

Navigation Via Air (NAVIAIR)

FABCE

Kornél SZEPESSY k-gs,

galvenais izpilddirektors,

HUNGAROCONTROL

Valerie HACKL k-dze,

rīkotājdirektore,

AUSTRO CONTROL

FABEC

Robert SCHICKLING k-gs,

galvenais izpilddirektors,

Deutsche Flugsicherung GmbH (DFS)

Maurice GEORGES k-gs,

aeronavigācijas pakalpojumu direktors,

Aeronavigācijas pakalpojumu direkcija (DSNA)

François-Xavier PRACH k-gs,

priekšsēdētājs,

ANSP FABEC Group

NEFAB

Üllar SALUMÄE k-gs,

ATS nodaļas vadītājs,

Igaunijas aeronavigācijas dienests

Tormod RANGNES k-gs,

operāciju direktors,

AVINOR aeronavigācijas dienests

SOUTH-WEST

Enrique MAURER SOMOLINOS k-gs,

aeronavigācijas pakalpojumu direktors,

Spānijas aeronavigācija (ENAIRE)

Carlos REIS k-gs,

operāciju direktors,

Navegação Aérea de Portugal (NAV Portugal)

APVIENOTĀ KARALISTE-ĪRIJA

Billy HAHN k-gs,

ATM darbības un stratēģijas direktors,

Īrijas Aviācijas pārvalde (IAA)

Juliet KENNEDY k-dze,

operāciju direktore,

Apvienotās Karalistes Valsts gaisa satiksmes dienesti (NATS)

| Lidostu ekspluatanti |
| --- |
| | Balsstiesīgie locekļi | Aizstājēji |
| | Luc LAVEYNE k-gs,
  vecākais padomnieks,
  Starptautiskā Lidostu padome,
  ACI Europe | Isabelle BAUMELLE k-dze,
  galvenā izpilddirektore un lidsabiedrības tirgvedības direktore,
  Société Aéroports de la Côte d’Azur |
| | Giovanni RUSSO k-gs,
  galvenais izpilddirektors,
  Ženēvas starptautiskā lidosta | Mark C. BURGESS k-gs,
  operatīvās plānošanas, darbības rādītāju un reorganizācijas darbību vadītājs,
  Heathrow Airport Limited |

Lidostu ekspluatanti

Balsstiesīgie locekļi

Aizstājēji

Luc LAVEYNE k-gs,

vecākais padomnieks,

Starptautiskā Lidostu padome,

ACI Europe

Isabelle BAUMELLE k-dze,

galvenā izpilddirektore un lidsabiedrības tirgvedības direktore,

Société Aéroports de la Côte d’Azur

Giovanni RUSSO k-gs,

galvenais izpilddirektors,

Ženēvas starptautiskā lidosta

Mark C. BURGESS k-gs,

operatīvās plānošanas, darbības rādītāju un reorganizācijas darbību vadītājs,

Heathrow Airport Limited

| Militārā nozare |
| --- |
| | Balsstiesīgie locekļi | Aizstājēji |
| Militārie aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji | pulkvežleitnants Raymond MARTIN,
  galvenais gaisa satiksmes pakalpojumu virsnieks,
  Īrijas Gaisa karaspēka štābs (Irish Air Corps HQ) | pulkvedis Bernhard MAYR,
  Vācijas militārās aviācijas iestādes nodaļas vadītājs (GE MAA)
  Vācija |
| Militārie gaisa telpas izmantotāji | brigādes ģenerālis Etienne HERFELD,
  Francijas militārās gaisa satiksmes (DIRCAM) direktors
  Aviācijas valsts drošības direkcija (DSAE) | pulkvedis Stéphane GOURG,
  Francijas militārās gaisa satiksmes direkcija (DIRCAM) |

Militārā nozare

Balsstiesīgie locekļi

Aizstājēji

Militārie aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji

pulkvežleitnants Raymond MARTIN,

galvenais gaisa satiksmes pakalpojumu virsnieks,

Īrijas Gaisa karaspēka štābs (Irish Air Corps HQ)

pulkvedis Bernhard MAYR,

Vācijas militārās aviācijas iestādes nodaļas vadītājs (GE MAA)

Vācija

Militārie gaisa telpas izmantotāji

brigādes ģenerālis Etienne HERFELD,

Francijas militārās gaisa satiksmes (DIRCAM) direktors

Aviācijas valsts drošības direkcija (DSAE)

pulkvedis Stéphane GOURG,

Francijas militārās gaisa satiksmes direkcija (DIRCAM)

| Tīkla pārvaldības Padomes priekšsēdētājs |
| --- |
| | Loceklis bez balsstiesībām | Aizstājējs |
| | Simon HOCQUARD k-gs,

  CANSO ģenerāldirektors | Sylviane LUST k-dze,

  AIRE ģenerāldirektore |
| | Luc LAVEYNE k-gs,

  ACI vecākais padomdevējs |

Tīkla pārvaldības Padomes priekšsēdētājs

Loceklis bez balsstiesībām

Aizstājējs

Simon HOCQUARD k-gs,

CANSO ģenerāldirektors

Sylviane LUST k-dze,

AIRE ģenerāldirektore

Luc LAVEYNE k-gs,

ACI vecākais padomdevējs

| Eiropas komisija |
| --- |
| | Loceklis bez balsstiesībām | Aizstājējs |
| | Filip CORNELIS k-gs,
  Aviācijas direktorāta direktors,

  MOVE ĢD, Eiropas Komisija | Christine BERG k-dze,
  Eiropas vienotās gaisa telpas nodaļas vadītāja,

  MOVE ĢD, Eiropas Komisija |

Eiropas komisija

Loceklis bez balsstiesībām

Aizstājējs

Filip CORNELIS k-gs,

Aviācijas direktorāta direktors,

MOVE ĢD, Eiropas Komisija

Christine BERG k-dze,

Eiropas vienotās gaisa telpas nodaļas vadītāja,

MOVE ĢD, Eiropas Komisija

| EBTA uzraudzības iestāde |
| --- |
| | Loceklis bez balsstiesībām | Aizstājējs |
| | Gunnar Örn Indriðason k-gs,
  jurists, drošības inspektors,
  EBTA Uzraudzības iestāde | jāizvirza |

EBTA uzraudzības iestāde

Loceklis bez balsstiesībām

Aizstājējs

Gunnar Örn Indriðason k-gs,

jurists, drošības inspektors,

EBTA Uzraudzības iestāde

jāizvirza

| Tīkla pārvaldītājs |
| --- |
| | Loceklis bez balsstiesībām | Aizstājējs |
| | Iacopo PRISSINOTTI k-gs,
  Tīkla pārvaldības direktors, Tīkla pārvaldītāja direktorāts,
  EIROKONTROLE | Razvan BUCUROIU k-gs,
  Tīkla un stratēģijas attīstības vadītājs,
  Tīkla pārvaldītāja direktorāts,
  EIROKONTROLE |

Tīkla pārvaldītājs

Loceklis bez balsstiesībām

Aizstājējs

Iacopo PRISSINOTTI k-gs,

Tīkla pārvaldības direktors, Tīkla pārvaldītāja direktorāts,

EIROKONTROLE

Razvan BUCUROIU k-gs,

Tīkla un stratēģijas attīstības vadītājs,

Tīkla pārvaldītāja direktorāts,

EIROKONTROLE

| Darbības jautājumu darba grupas (NDOP) priekšsēdētājs |
| --- |
| | Loceklis bez balsstiesībām | Aizstājējs |
| | Xavier BENAVENT k-gs,
  operāciju direktors,
  ENAIRE | jāizvirza |

Darbības jautājumu darba grupas (NDOP) priekšsēdētājs

Loceklis bez balsstiesībām

Aizstājējs

Xavier BENAVENT k-gs,

operāciju direktors,

ENAIRE

jāizvirza

| Asociēto valstu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju pārstāvji |
| --- |
| | Locekļi bez balsstiesībām | Aizstājēji |
| | | |
| 2020. gada 1. janvāris – 2020. gada 31. decembris | Turcijas aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēja (DHMI) pārstāvis | jāizvirza |
| | Albānijas aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēja (ALBCONTROL) pārstāvis | jāizvirza |
| 2021. gada 1. janvāris – 2021. gada 31. decembris | jāizvirza | jāizvirza |
| | jāizvirza | jāizvirza |
| 2022. gada 1. janvāris – 2022. gada 31. decembris | jāizvirza | jāizvirza |
| | jāizvirza | jāizvirza |
| 2023. gada 1. janvāris – 2023. gada 31. decembris | jāizvirza | jāizvirza |
| | jāizvirza | jāizvirza |
| 2024. gada 1. janvāris – 2024. gada 31. decembris | jāizvirza | jāizvirza |
| | jāizvirza | jāizvirza |

Asociēto valstu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju pārstāvji

Locekļi bez balsstiesībām

Aizstājēji

2020. gada 1. janvāris – 2020. gada 31. decembris

Turcijas aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēja (DHMI) pārstāvis

jāizvirza

Albānijas aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēja (ALBCONTROL) pārstāvis

jāizvirza

2021. gada 1. janvāris – 2021. gada 31. decembris

jāizvirza

jāizvirza

jāizvirza

jāizvirza

2022. gada 1. janvāris – 2022. gada 31. decembris

jāizvirza

jāizvirza

jāizvirza

jāizvirza

2023. gada 1. janvāris – 2023. gada 31. decembris

jāizvirza

jāizvirza

jāizvirza

jāizvirza

2024. gada 1. janvāris – 2024. gada 31. decembris

jāizvirza

jāizvirza

jāizvirza

jāizvirza

| Eirokontrole |
| --- |
| | Loceklis bez balsstiesībām | Aizstājējs |
| | Eamonn BRENNAN k-gs,
  ģenerāldirektors,
  EIROKONTROLE | Philippe MERLO k-gs,
  Eiropas civilās un militārās aviācijas (DECMA) direktors,
  EIROKONTROLE |

Eirokontrole

Loceklis bez balsstiesībām

Aizstājējs

Eamonn BRENNAN k-gs,

ģenerāldirektors,

EIROKONTROLE

Philippe MERLO k-gs,

Eiropas civilās un militārās aviācijas (DECMA) direktors,

EIROKONTROLE

---

II PIELIKUMS

EIROPAS AVIĀCIJAS KRĪZES VIENĪBAS PASTĀVĪGIE LOCEKĻI UN VIŅU AIZSTĀJĒJI

| Dalībvalstis |
| --- |
| | Loceklis | Aizstājējs |
| | Tās dalībvalsts pārstāvis, kura ir Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts | Tās dalībvalsts pārstāvis, kura ir nākamā Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts |

Dalībvalstis

Loceklis

Aizstājējs

Tās dalībvalsts pārstāvis, kura ir Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts

Tās dalībvalsts pārstāvis, kura ir nākamā Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts

| EBTA valstis |
| --- |
| | Loceklis | Aizstājējs |
| | Tās EBTA valsts pārstāvis, kurai ir EBTA valstu Pastāvīgā komitejas priekšsēdētāja amats | Tās EBTA valsts pārstāvis, kurai nākamai būs EBTA valstu Pastāvīgā komitejas priekšsēdētāja amats |

EBTA valstis

Loceklis

Aizstājējs

Tās EBTA valsts pārstāvis, kurai ir EBTA valstu Pastāvīgā komitejas priekšsēdētāja amats

Tās EBTA valsts pārstāvis, kurai nākamai būs EBTA valstu Pastāvīgā komitejas priekšsēdētāja amats

| Eiropas Komisija |
| --- |
| | Loceklis | Aizstājējs |
| | Filip CORNELIS k-gs,
  aviācijas direktorāta direktors,

  MOVE ĢD, Eiropas Komisija | Christine BERG k-dze,
  Eiropas vienotās gaisa telpas nodaļas vadītāja,

  MOVE ĢD, Eiropas Komisija |

Eiropas Komisija

Loceklis

Aizstājējs

Filip CORNELIS k-gs,

aviācijas direktorāta direktors,

MOVE ĢD, Eiropas Komisija

Christine BERG k-dze,

Eiropas vienotās gaisa telpas nodaļas vadītāja,

MOVE ĢD, Eiropas Komisija

| Aģentūra |
| --- |
| | Loceklis | Aizstājējs |
| | Denis KOEHL k-gs,
  vecākais militārais padomnieks,
  EASA | Augustin KLUS k-gs,

  ATM/ANS standartu, īstenošanas un pārraudzības vecākais eksperts,
  EASA |

Aģentūra

Loceklis

Aizstājējs

Denis KOEHL k-gs,

vecākais militārais padomnieks,

EASA

Augustin KLUS k-gs,

ATM/ANS standartu, īstenošanas un pārraudzības vecākais eksperts,

EASA

| Eirokontrole |
| --- |
| | Loceklis | Aizstājējs |
| | Donal Handley k-gs,
  ģenerāldirektora biroja vadītājs,
  EIROKONTROLE | Philippe Merlo k-gs,

  DECMA direktors
  Eiropas civilās un militārās aviācijas direktorāts,
  EIROKONTROLE |

Eirokontrole

Loceklis

Aizstājējs

Donal Handley k-gs,

ģenerāldirektora biroja vadītājs,

EIROKONTROLE

Philippe Merlo k-gs,

DECMA direktors

Eiropas civilās un militārās aviācijas direktorāts,

EIROKONTROLE

| Tīkla pārvaldītājs |
| --- |
| | Loceklis | Aizstājējs |
| | Iacopo PRISSINOTTI k-gs,
  Tīkla pārvaldības direktors,
  Tīkla pārvaldītāja direktorāts,
  EIROKONTROLE | Kenneth Thomas k-gs,

  EACCC operāciju vadītājs,
  Tīkla pārvaldītāja direktorāts,
  EIROKONTROLE |

Tīkla pārvaldītājs

Loceklis

Aizstājējs

Iacopo PRISSINOTTI k-gs,

Tīkla pārvaldības direktors,

Tīkla pārvaldītāja direktorāts,

EIROKONTROLE

Kenneth Thomas k-gs,

EACCC operāciju vadītājs,

Tīkla pārvaldītāja direktorāts,

EIROKONTROLE

| Militārā nozare |
| --- |
| | Loceklis | Aizstājējs |
| | pulkvežleitnants Hans-Jörg Fietz,
  Vācijas militārās aviācijas iestāde | pulkvežleitnants Gert Jan van Kralingen,
  Nīderlandes militārās aviācijas iestāde |

Militārā nozare

Loceklis

Aizstājējs

pulkvežleitnants Hans-Jörg Fietz,

Vācijas militārās aviācijas iestāde

pulkvežleitnants Gert Jan van Kralingen,

Nīderlandes militārās aviācijas iestāde

| Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji |
| --- |
| | Loceklis | Aizstājējs |
| | Tanja Grobotek k-dze,
  Eiropas lietu direktore,
  CANSO | Flavio Sgrò k-gs,
  ENAV |

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji

Loceklis

Aizstājējs

Tanja Grobotek k-dze,

Eiropas lietu direktore,

CANSO

Flavio Sgrò k-gs,

ENAV

| Lidostu ekspluatanti |
| --- |
| | Loceklis | Aizstājējs |
| | Guillaume Auquier k-gs,
  regulējuma, politikas un atbilstības pārvaldnieks,
  Groupe ADP | Olivier Jankovec k-gs,
  ģenerāldirektors,
  ACI EUROPE |

Lidostu ekspluatanti

Loceklis

Aizstājējs

Guillaume Auquier k-gs,

regulējuma, politikas un atbilstības pārvaldnieks,

Groupe ADP

Olivier Jankovec k-gs,

ģenerāldirektors,

ACI EUROPE

| Gaisa telpas izmantotāji |
| --- |
| | Loceklis | Aizstājējs |
| | Carlo Verelst k-gs,

  ATM Eiropas infrastruktūras pārvaldnieks, IATA | Achim Baumann k-gs,
  politikas direktors,
  A4E |

Gaisa telpas izmantotāji

Loceklis

Aizstājējs

Carlo Verelst k-gs,

ATM Eiropas infrastruktūras pārvaldnieks, IATA

Achim Baumann k-gs,

politikas direktors,

A4E

---

| 18.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 328/97 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 328/97

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2169

(2019. gada 17. decembris),

ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 9369)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām pārbaudēm, kas piemērojamas Savienībā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (3), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 2016/429 (4) ir paredzēti noteikumi par tādu dzīvnieku slimību profilaksi un kontroli, kuras ir pārnēsājamas uz dzīvniekiem vai cilvēkiem, tostarp noteikumi par ārkārtas pasākumiem, kas jāveic konkrētu sarakstā norādītu slimību, tostarp Āfrikas cūku mēra, gadījumā. Regulu (ES) 2016/429 piemēro no 2021. gada 21. aprīļa. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (5) no 2019. gada 14. decembra atceļ Direktīvas 89/662/EEK un 90/425/EEK. Tomēr saskaņā ar minētās regulas 164. panta 2. punktu Direktīvas 89/662/EEK 9. pantu un Direktīvas 90/425/EEK 10. pantu jautājumos, ko reglamentē Regula (ES) 2016/429, turpina piemērot līdz dienai, kad sāk piemērot Regulu (ES) 2016/429. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 2016/429 (4) ir paredzēti noteikumi par tādu dzīvnieku slimību profilaksi un kontroli, kuras ir pārnēsājamas uz dzīvniekiem vai cilvēkiem, tostarp noteikumi par ārkārtas pasākumiem, kas jāveic konkrētu sarakstā norādītu slimību, tostarp Āfrikas cūku mēra, gadījumā. Regulu (ES) 2016/429 piemēro no 2021. gada 21. aprīļa. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (5) no 2019. gada 14. decembra atceļ Direktīvas 89/662/EEK un 90/425/EEK. Tomēr saskaņā ar minētās regulas 164. panta 2. punktu Direktīvas 89/662/EEK 9. pantu un Direktīvas 90/425/EEK 10. pantu jautājumos, ko reglamentē Regula (ES) 2016/429, turpina piemērot līdz dienai, kad sāk piemērot Regulu (ES) 2016/429.

| (2) | Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (6) ir izklāstīti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs, kurās tika apstiprināti minētās slimības gadījumi savvaļas vai mājas cūku populācijā (attiecīgās dalībvalstis). Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I–IV daļā ir precizēti un norādīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas ir diferencēti pēc riska līmeņa. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums ir vairākkārt grozīts, lai ņemtu vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Savienībā, kuras ir jāatspoguļo minētajā pielikumā. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums pēdējoreiz tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/2114 (7) pēc nesen Lietuvā un Polijā konstatētajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (6) ir izklāstīti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs, kurās tika apstiprināti minētās slimības gadījumi savvaļas vai mājas cūku populācijā (attiecīgās dalībvalstis). Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I–IV daļā ir precizēti un norādīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas ir diferencēti pēc riska līmeņa. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums ir vairākkārt grozīts, lai ņemtu vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Savienībā, kuras ir jāatspoguļo minētajā pielikumā. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums pēdējoreiz tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/2114 (7) pēc nesen Lietuvā un Polijā konstatētajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem.

| (3) | Padomes Direktīvā 2002/60/EK (8) ir noteikti obligātie Savienības pasākumi, kas jāveic, lai kontrolētu Āfrikas cūku mēri. Konkrētāk, Direktīvas 2002/60/EK 9. pantā noteikts, ka tad, ja kādā saimniecībā cūkām ir oficiāli apstiprināts Āfrikas cūku mēris, ir jāizveido aizsardzības zona un uzraudzības zona, bet minētās direktīvas 10. un 11. pantā ir noteikti pasākumi, kas šādās zonās jāveic, lai izvairītos no minētās slimības izplatīšanās. Nesenā pieredze ir parādījusi, ka Direktīvā 2002/60/EK noteiktie pasākumi, jo īpaši pasākumi, kas paredz inficēto saimniecību tīrīšanu un dezinficēšanu, un citi šīs slimības izskaušanas pasākumi patiešām ļauj kontrolēt minētās slimības izplatīšanos. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Direktīvā 2002/60/EK (8) ir noteikti obligātie Savienības pasākumi, kas jāveic, lai kontrolētu Āfrikas cūku mēri. Konkrētāk, Direktīvas 2002/60/EK 9. pantā noteikts, ka tad, ja kādā saimniecībā cūkām ir oficiāli apstiprināts Āfrikas cūku mēris, ir jāizveido aizsardzības zona un uzraudzības zona, bet minētās direktīvas 10. un 11. pantā ir noteikti pasākumi, kas šādās zonās jāveic, lai izvairītos no minētās slimības izplatīšanās. Nesenā pieredze ir parādījusi, ka Direktīvā 2002/60/EK noteiktie pasākumi, jo īpaši pasākumi, kas paredz inficēto saimniecību tīrīšanu un dezinficēšanu, un citi šīs slimības izskaušanas pasākumi patiešām ļauj kontrolēt minētās slimības izplatīšanos.

| (4) | Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/2114 pieņemšanas dienas epidemioloģiskā situācija mājas cūku populācijā Polijā un Slovākijā ir uzlabojusies, jo šīs dalībvalstis piemēro pasākumus saskaņā ar Direktīvu 2002/60/EK. Turklāt Polijā, Lietuvā un Ungārijā ir bijuši vēl citi Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas cūku populācijā. |
| --- | --- |

(4)

Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/2114 pieņemšanas dienas epidemioloģiskā situācija mājas cūku populācijā Polijā un Slovākijā ir uzlabojusies, jo šīs dalībvalstis piemēro pasākumus saskaņā ar Direktīvu 2002/60/EK. Turklāt Polijā, Lietuvā un Ungārijā ir bijuši vēl citi Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas cūku populācijā.

| (5) | Ņemot vērā to, cik efektīvi ir pasākumi, ko Polija un Slovākija piemēro saskaņā ar Direktīvu 2002/60/EK un jo īpaši tās 10. panta 4. punkta b) apakšpunktu un 10. panta 5. punktu, un saskaņā ar Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā (OIE kodekss) noteiktajiem Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem, konkrēti apgabali Helmas, Parčevas, Vlodavas un Radziņas apriņķī Polijā un Trebišovas apriņķī Slovākijā, kuri patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma (ES) 2014/709/ES pielikuma III daļā, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, jo kopš inficēto saimniecību galīgās tīrīšanas un dezinficēšanas ir pagājuši trīs mēneši un pēdējo trīs mēnešu laikā minētajos apgabalos jauni Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi nav konstatēti. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā ir norādīti tie apgabali, kuros epidemioloģiskā situācija joprojām ir mainīga un ļoti dinamiska, tāpēc, veicot jebkādus grozījumus attiecībā uz minētajā daļā norādītajiem apgabaliem, īpaša uzmanība vienmēr jāpievērš ietekmei uz apkārtējiem apgabaliem, kā tas darīts šajā gadījumā. Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, cik efektīvi ir pasākumi, ko Polija un Slovākija piemēro saskaņā ar Direktīvu 2002/60/EK un jo īpaši tās 10. panta 4. punkta b) apakšpunktu un 10. panta 5. punktu, un saskaņā ar Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā (OIE kodekss) noteiktajiem Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem, konkrēti apgabali Helmas, Parčevas, Vlodavas un Radziņas apriņķī Polijā un Trebišovas apriņķī Slovākijā, kuri patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma (ES) 2014/709/ES pielikuma III daļā, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, jo kopš inficēto saimniecību galīgās tīrīšanas un dezinficēšanas ir pagājuši trīs mēneši un pēdējo trīs mēnešu laikā minētajos apgabalos jauni Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi nav konstatēti. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā ir norādīti tie apgabali, kuros epidemioloģiskā situācija joprojām ir mainīga un ļoti dinamiska, tāpēc, veicot jebkādus grozījumus attiecībā uz minētajā daļā norādītajiem apgabaliem, īpaša uzmanība vienmēr jāpievērš ietekmei uz apkārtējiem apgabaliem, kā tas darīts šajā gadījumā. Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Pēc šiem nesenajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem savvaļas cūku populācijā Polijā, Lietuvā un Ungārijā un ņemot vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju Savienībā, reģionalizācija minētajās trīs dalībvalstī ir atkārtoti novērtēta un atjaunināta. Turklāt ieviestie riska pārvaldības pasākumi arī ir atkārtoti novērtēti un atjaunināti. Šīs pārmaiņas arī ir jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Pēc šiem nesenajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem savvaļas cūku populācijā Polijā, Lietuvā un Ungārijā un ņemot vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju Savienībā, reģionalizācija minētajās trīs dalībvalstī ir atkārtoti novērtēta un atjaunināta. Turklāt ieviestie riska pārvaldības pasākumi arī ir atkārtoti novērtēti un atjaunināti. Šīs pārmaiņas arī ir jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā.

| (7) | 2019. gada decembrī vairāki Āfrikas cūku mēra gadījumi tika novēroti savvaļas cūku populācijā Bjalobžegu apriņķī Polijā, proti, apgabalos, kas patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā. Šie Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šie Āfrikas cūku mēra skartie Polijas apgabali tagad būtu jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā, nevis tā I daļā. |
| --- | --- |

(7)

2019. gada decembrī vairāki Āfrikas cūku mēra gadījumi tika novēroti savvaļas cūku populācijā Bjalobžegu apriņķī Polijā, proti, apgabalos, kas patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā. Šie Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šie Āfrikas cūku mēra skartie Polijas apgabali tagad būtu jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā, nevis tā I daļā.

| (8) | Turklāt 2019. gada decembrī vairāki Āfrikas cūku mēra gadījumi tika novēroti savvaļas cūku populācijā Ļubļinas, Ņisko un Belskas apriņķī Polijā, proti, apgabalos, kas patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā un kas atrodas pavisam tuvu minētā pielikuma I daļā norādītajiem apgabaliem. Šie Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc tie Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā norādītie Polijas apgabali, kuri atrodas pavisam tuvu pielikuma II daļā norādītajiem apgabaliem un kuros nesen novēroti attiecīgie Āfrikas cūku mēra gadījumi, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt 2019. gada decembrī vairāki Āfrikas cūku mēra gadījumi tika novēroti savvaļas cūku populācijā Ļubļinas, Ņisko un Belskas apriņķī Polijā, proti, apgabalos, kas patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā un kas atrodas pavisam tuvu minētā pielikuma I daļā norādītajiem apgabaliem. Šie Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc tie Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā norādītie Polijas apgabali, kuri atrodas pavisam tuvu pielikuma II daļā norādītajiem apgabaliem un kuros nesen novēroti attiecīgie Āfrikas cūku mēra gadījumi, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā.

| (9) | 2019. gada decembrī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots kādai savvaļas cūkai Telšu rajona pašvaldībā Lietuvā, proti, apgabalā, kurš patlaban norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā un kas atrodas pavisam tuvu minētā lēmuma pielikuma I daļā norādītajam apgabalam. Šis Āfrikas cūku mēra gadījums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā norādītais Lietuvas apgabals, kurš atrodas pavisam tuvu apgabalam, kas norādīts II daļā un kurā bija konstatēts šis nesenais Āfrikas cūku mēra gadījums, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā. |
| --- | --- |

(9)

2019. gada decembrī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots kādai savvaļas cūkai Telšu rajona pašvaldībā Lietuvā, proti, apgabalā, kurš patlaban norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā un kas atrodas pavisam tuvu minētā lēmuma pielikuma I daļā norādītajam apgabalam. Šis Āfrikas cūku mēra gadījums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā norādītais Lietuvas apgabals, kurš atrodas pavisam tuvu apgabalam, kas norādīts II daļā un kurā bija konstatēts šis nesenais Āfrikas cūku mēra gadījums, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā.

| (10) | 2019. gada decembrī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots kādai savvaļas cūkai Bēkēšas meģē Ungārijā, proti, apgabalā, kas patlaban norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā. Šis Āfrikas cūku mēra gadījums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Āfrikas cūku mēra skartais Ungārijas apgabals tagad būtu jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā, nevis tā I daļā. |
| --- | --- |

(10)

2019. gada decembrī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots kādai savvaļas cūkai Bēkēšas meģē Ungārijā, proti, apgabalā, kas patlaban norādīts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā. Šis Āfrikas cūku mēra gadījums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Āfrikas cūku mēra skartais Ungārijas apgabals tagad būtu jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā, nevis tā I daļā.

| (11) | Turklāt 2019. gada decembrī vairāki Āfrikas cūku mēra gadījumi tika novēroti savvaļas cūku populācijā Sabolčas-Satmāras-Beregas, Nogrādas un Peštas meģē Ungārijā, proti, apgabalos, kas patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā un kas atrodas pavisam tuvu minētā pielikuma I daļā norādītajiem apgabaliem. Šie Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šie Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā norādītie Ungārijas apgabali, kuri atrodas pavisam tuvu pielikuma II daļā norādītajiem apgabaliem un kuros nesen novēroti attiecīgie Āfrikas cūku mēra gadījumi, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt 2019. gada decembrī vairāki Āfrikas cūku mēra gadījumi tika novēroti savvaļas cūku populācijā Sabolčas-Satmāras-Beregas, Nogrādas un Peštas meģē Ungārijā, proti, apgabalos, kas patlaban norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā un kas atrodas pavisam tuvu minētā pielikuma I daļā norādītajiem apgabaliem. Šie Āfrikas cūku mēra gadījumi savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šie Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā norādītie Ungārijas apgabali, kuri atrodas pavisam tuvu pielikuma II daļā norādītajiem apgabaliem un kuros nesen novēroti attiecīgie Āfrikas cūku mēra gadījumi, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā, nevis tā I daļā.

| (12) | Lai ņemtu vērā jaunākās norises attiecībā uz Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko attīstību Savienībā un proaktīvi apkarotu ar šīs slimības izplatīšanos saistītos riskus, Polijā, Lietuvā un Ungārijā būtu jānosaka jauni, pietiekami plaši augsta riska apgabali, kas būtu pienācīgi jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I un II daļā. Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(12)

Lai ņemtu vērā jaunākās norises attiecībā uz Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko attīstību Savienībā un proaktīvi apkarotu ar šīs slimības izplatīšanos saistītos riskus, Polijā, Lietuvā un Ungārijā būtu jānosaka jauni, pietiekami plaši augsta riska apgabali, kas būtu pienācīgi jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I un II daļā. Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (13) | Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību Savienībā attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatību, ir svarīgi, lai ar šo lēmumu izdarītie Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma grozījumi stātos spēkā pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību Savienībā attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatību, ir svarīgi, lai ar šo lēmumu izdarītie Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma grozījumi stātos spēkā pēc iespējas drīzāk.

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Stella KYRIAKIDES

Komisijas locekle

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  
  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regula (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2014. gada 9. oktobra Īstenošanas lēmums 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2014/178/ES (OV L 295, 11.10.2014., 63. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2019. gada 6. decembra Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2114, ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs (OV L 318, 10.12.2019., 163. lpp.).

7

(8)  Padomes 2002. gada 27. jūnija Direktīva 2002/60/EK, ar ko paredz īpašus noteikumus cīņai pret Āfrikas cūku mēri un groza Direktīvu 92/119/EEK attiecībā uz Tešenas slimību un Āfrikas cūku mēri (OV L 192, 20.7.2002., 27. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šādu:

‘PIELIKUMS

I DAĻA

1.   Beļģija

Šādi Beļģijas apgabali:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by: |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

| Frontière avec la France, |
| --- |

Frontière avec la France,

| Rue Mersinhat, |
| --- |

Rue Mersinhat,

| La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N818jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- |

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- |

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| Le Routeux, |
| --- |

Le Routeux,

| Rue d’Orgéo, |
| --- |

Rue d’Orgéo,

| Rue de la Vierre, |
| --- |

Rue de la Vierre,

| Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- |

Rue du Bout-d’en-Bas,

| Rue Sous l’Eglise, |
| --- |

Rue Sous l’Eglise,

| Rue Notre-Dame, |
| --- |

Rue Notre-Dame,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- |

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l’Ermitage, |
| --- |

Route de l’Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l’Eglise, |
| --- |

Rue de l’Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- |

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| Frontière avec la France, |
| --- |

Frontière avec la France,

| La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange,

| La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| Rue du Fet, |
| --- |

Rue du Fet,

| Rue de l’Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- |

Rue de l’Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- |

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| Rue des Bruyères, |
| --- |

Rue des Bruyères,

| Rue de Neufchâteau, |
| --- |

Rue de Neufchâteau,

| Rue de la Motte, |
| --- |

Rue de la Motte,

| La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Igaunija

Šāds Igaunijas apgabals:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungārija

Šādi Ungārijas apgabali:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951150, 951250, 951950, 952050, 952150, 952550, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953250, 953260, 953270, 953350, 953650, 953660, 953750, 953850, 953950, 953960, 954050, 954060, 954150, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955270, 955350, 955450, 955650, 955750, 955760, 955950, 956150, 956160 és 956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951150, 951250, 951950, 952050, 952150, 952550, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953250, 953260, 953270, 953350, 953650, 953660, 953750, 953850, 953950, 953960, 954050, 954060, 954150, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955270, 955350, 955450, 955650, 955750, 955760, 955950, 956150, 956160 és 956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904250, 904350, 904950, 904960, 905050, 905060, 905070, 905080, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904250, 904350, 904950, 904960, 905050, 905060, 905070, 905080, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 751250, 751260, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 751250, 751260, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 251360, 251550, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252350, 252450, 252550, 252650, 252750 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 251360, 251550, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252350, 252450, 252550, 252650, 252750 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Babrungo, Kulių, Nausodžio, Paukštakių, Platelių, Plungės miesto, Šateikių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Babrungo, Kulių, Nausodžio, Paukštakių, Platelių, Plungės miesto, Šateikių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Lenkimų, Mosėdžio, Notėnų, Skuodo, Skuodo miesto, Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Lenkimų, Mosėdžio, Notėnų, Skuodo, Skuodo miesto, Šačių seniūnijos.

6.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gmina Błędów w powiecie grójeckim, |
| --- |

gmina Błędów w powiecie grójeckim,

| gminy Iłża, Kowala, Przytyk, Skaryszew, Wierzbica, Wolanów, Zakrzew i część gminy Jedlińsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Iłża, Kowala, Przytyk, Skaryszew, Wierzbica, Wolanów, Zakrzew i część gminy Jedlińsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| gminy Borkowice, Gielniów, Odrzywół, Przysucha, Rusinów, Wieniawa w powiecie przysuskim, |
| --- |

gminy Borkowice, Gielniów, Odrzywół, Przysucha, Rusinów, Wieniawa w powiecie przysuskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Chotcza, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Chotcza, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim,

| gminy Bojanów, Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Bojanów, Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| powiat kolbuszowski, |
| --- |

powiat kolbuszowski,

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Lipnik, Opatów, Wojciechowice, Sadowie i część gminy Ożarów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Lipnik, Opatów, Wojciechowice, Sadowie i część gminy Ożarów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gmina Brody w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Brody w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| gminy Bolimów, Godzianów, Kowiesy, Maków, Nowy Kawęczyn i Skierniewice w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gminy Bolimów, Godzianów, Kowiesy, Maków, Nowy Kawęczyn i Skierniewice w powiecie skierniewickim,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Drzewica i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Drzewica i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz i Rzeczyca w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz i Rzeczyca w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  powiat nowodworski, |
| --- |

w województwie pomorskim:

powiat nowodworski,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Szlichtyngowa i Wschowa w powiecie wschowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Szlichtyngowa i Wschowa w powiecie wschowskim,

| gminy Iłowa, Wymiarki, miasto Gozdnica, w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Iłowa, Wymiarki, miasto Gozdnica, w powiecie żagańskim,

| gminy Brody, Lipinki Łużyckie, Przewóz, Trzebiel, Tuplice, część gminy Lubsko połozona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287, część gminy Żary położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, miasto Łęknica i miasto Żary w powiecie żarskim; |
| --- |

gminy Brody, Lipinki Łużyckie, Przewóz, Trzebiel, Tuplice, część gminy Lubsko połozona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287, część gminy Żary położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, miasto Łęknica i miasto Żary w powiecie żarskim;

| gminy Bytnica, Krosno Odrzańskie, Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bytnica, Krosno Odrzańskie, Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim,

| gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| gmina Lubrza, Łagów, Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gmina Lubrza, Łagów, Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gminy Pęcław, Jerzmanowa, część gminy wiejskiej Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 i miasta Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

gminy Pęcław, Jerzmanowa, część gminy wiejskiej Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 i miasta Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Chocianów, Grębocice, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Chocianów, Grębocice, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim,

| gmina Niechlów w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Niechlów w powiecie górowskim,

| w województwie wielkopolskim:





  powiat leszczyński, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

powiat leszczyński,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| powiat nowotomyski, |
| --- |

powiat nowotomyski,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim,

| gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim,

| powiat kościański. |
| --- |

powiat kościański.

7.   Rumānija

Šāds Rumānijas apgabals:

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

8.   Slovākija

Šādi Slovākijas apgabali:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Košice-mesto, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-mesto,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske,

| — | in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II. |
| --- | --- |

—

in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II.

9.   Grieķija

Šādi Grieķijas apgabali:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II DAĻA

1.   Beļģija

Šādi Beļģijas apgabali:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by: |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

| La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- |

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| La rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue de Neufchâteau,

| La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- |

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| La rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de l’Accord,

| La rue du Fet, |
| --- |

La rue du Fet,

| La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgārija

Šādi Bulgārijas apgabali:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III.

3.   Igaunija

Šāds Igaunijas apgabals:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungārija

Šādi Ungārijas apgabali:

| — | Békés megye 950850, 950860, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952250, 952350, 952450, 952650, 953450, 953510, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950850, 950860, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952250, 952350, 952450, 952650, 953450, 953510, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 252460, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 252460, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Žlibinų ir Stalgėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Žlibinų ir Stalgėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki i część gminy Jedlińsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki i część gminy Jedlińsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Belsk Duży, Goszczyn, Chynów, Grójec, Jasieniec, Mogielnica, Nowe Miasto nad Pilicą, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Goszczyn, Chynów, Grójec, Jasieniec, Mogielnica, Nowe Miasto nad Pilicą, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim,

| gminy Klwów i Potworów w powiecie przysuskim, |
| --- |

gminy Klwów i Potworów w powiecie przysuskim,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| powiat janowski, |
| --- |

powiat janowski,

| powiat puławski, |
| --- |

powiat puławski,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| gmina Komarówka Podlaska w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Komarówka Podlaska w powiecie radzyńskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim,

| część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim, |
| --- |

część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim,

| gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| powiat leżajski, |
| --- |

powiat leżajski,

| powiat niżański, |
| --- |

powiat niżański,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| w województwie lubuskim:





  gmina Sława w powiecie wschowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gmina Sława w powiecie wschowskim,

| gminy Bobrowice i Dąbie w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice i Dąbie w powiecie krośnieńskim,

| powiay nowosolski, |
| --- |

powiay nowosolski,

| powiat zielonogórski, |
| --- |

powiat zielonogórski,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gmina Jasień, część gminy Lubsko połozona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287 i część gminy wiejskiej Żary położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie żarskim; |
| --- |

gmina Jasień, część gminy Lubsko połozona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287 i część gminy wiejskiej Żary położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie żarskim;

| gminy Brzeźnica, Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Kotla, Żukowice, część gminy wiejskiej Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, część miasta Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Kotla, Żukowice, część gminy wiejskiej Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, część miasta Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gmina Gaworzyce w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Gaworzyce w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  powiat wolsztyński, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

powiat wolsztyński,

| gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim. |
| --- |

gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim.

8.   Slovākija

Šādi Slovākijas apgabali:

| — | in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Ďurkov, Kalša, Košický Klečenov, Nový Salaš, Rákoš, Ruskov, Skároš, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica and Trstené pri Hornáde, |
| --- | --- |

—

in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Ďurkov, Kalša, Košický Klečenov, Nový Salaš, Rákoš, Ruskov, Skároš, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica and Trstené pri Hornáde,

| — | the whole district of Trebisov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebisov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I. |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I.

9.   Rumānija

Šāds Rumānijas apgabals:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud.

III DAĻA

1.   Bulgārija

Šādi Bulgārijas apgabali:

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | in the region of Shumen:






  — | in the municipality of Shumen:






  — | Salmanovo, |
| --- | --- | --- | --- |

—

in the region of Shumen:

—

in the municipality of Shumen:

—

Salmanovo,

| — | Radko Dimitrivo, |
| --- | --- |

—

Radko Dimitrivo,

| — | Vetrishte, |
| --- | --- |

—

Vetrishte,

| — | Kostena reka, |
| --- | --- |

—

Kostena reka,

| — | Vehtovo, |
| --- | --- |

—

Vehtovo,

| — | Ivanski, |
| --- | --- |

—

Ivanski,

| — | Kladenets, |
| --- | --- |

—

Kladenets,

| — | Drumevo, |
| --- | --- |

—

Drumevo,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Varbitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitsa,

| — | in the region of Varna:






  — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- | --- |

—

in the region of Varna:

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadiya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadiya,

| — | in the region of Veliko Tarnovo:






  — | the whole municipality of Svishtov, |
| --- | --- | --- |

—

in the region of Veliko Tarnovo:

—

the whole municipality of Svishtov,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strajitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strajitsa,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim,

| część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim,

| gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ułan-Majorat, Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ułan-Majorat, Wohyń w powiecie radzyńskim,

| powiat lubartowski, |
| --- |

powiat lubartowski,

| gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:






  gmina Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Judeţului Maramureş. |
| --- | --- |

—

Judeţului Maramureş.

IV DAĻA

Itālija

Šāds Itālijas apgabals:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---