# Eiropas Savienības L 310/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 310 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 2. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 310

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 2. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Padomes Direktīva (ES) 2019/1995 (2019. gada 21. novembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par preču tālpārdošanu un konkrētām preču piegādēm iekšzemē groza Direktīvu 2006/112/EK | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Padomes Direktīva (ES) 2019/1995 (2019. gada 21. novembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par preču tālpārdošanu un konkrētām preču piegādēm iekšzemē groza Direktīvu 2006/112/EK

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1996 (2019. gada 28. novembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta atbilstīgi Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes Karalistes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1997 (2019. gada 29. novembris), ar kuru atsāk izmeklēšanu pēc Tiesas 2019. gada 19. septembra sprieduma lietā C‐251/18 Trace Sport SAS par 2013. gada 29. maija Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 501/2013, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam, attiecina uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šiem velosipēdiem ir deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme | 29 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1998 (2019. gada 28. novevembris), ar kuru attiecībā uz periodu, kādā piemēro dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumus, kas sakarā ar sēnīti Batrachochytrium salamandrivorans noteikti attiecībā uz salamandrām, groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/320
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8551)

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1999 (2019. gada 28. novembris), ar ko Lēmumu 2005/51/EK groza attiecībā uz periodu, kurā ar pesticīdiem vai noturīgiem organiskiem piesārņotājiem piesārņotu augsni var ievest Savienībā atsārņošanas nolūkā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8555) | 37 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2000 (2019. gada 28. novembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK nosaka pārtikas atkritumu datu ziņošanas un kvalitātes pārbaudes ziņojumu formātu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8577)

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2001 (2019. gada 28. novembris), ar ko attiecībā uz robežkontroles punktu sarakstu un veterināro vienību sarakstu TRACES sistēmā groza Lēmumu 2009/821/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8579)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Lēmums (ES, Euratom) 2019/2002 (2019. gada 28. novembris) par atļauju Bulgārijai turpināt izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem līdz 2023. gada beigām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8590) | 50 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES, Euratom) 2019/2003 (2019. gada 28. novembris) par atļauju Īrijai turpināt izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem līdz 2023. gada beigām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8593) | 52 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES, Euratom) 2019/2004 (2019. gada 28. novembris), ar ko groza Lēmumu 2005/872/EK, Euratom attiecībā uz atļauju Čehijas Republikai lietot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8595) | 54 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2005 (2019. gada 29. novembris) par katras dalībvalsts 2017. gada siltumnīcefekta gāzu emisijām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK | 56 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2019/2006 (2019. gada 29. novembris) par Īrijas dalību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1727 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) īstenošanā | 59 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1996 (2019. gada 28. novembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta atbilstīgi Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes Karalistes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1997 (2019. gada 29. novembris), ar kuru atsāk izmeklēšanu pēc Tiesas 2019. gada 19. septembra sprieduma lietā C‐251/18 Trace Sport SAS par 2013. gada 29. maija Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 501/2013, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam, attiecina uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šiem velosipēdiem ir deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme

Trace Sport SAS

29

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1998 (2019. gada 28. novevembris), ar kuru attiecībā uz periodu, kādā piemēro dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumus, kas sakarā ar sēnīti Batrachochytrium salamandrivorans noteikti attiecībā uz salamandrām, groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/320
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8551)

   (
  1
  )

Batrachochytrium salamandrivorans

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8551)

1

35

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1999 (2019. gada 28. novembris), ar ko Lēmumu 2005/51/EK groza attiecībā uz periodu, kurā ar pesticīdiem vai noturīgiem organiskiem piesārņotājiem piesārņotu augsni var ievest Savienībā atsārņošanas nolūkā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8555)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8555)

37

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2000 (2019. gada 28. novembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK nosaka pārtikas atkritumu datu ziņošanas un kvalitātes pārbaudes ziņojumu formātu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8577)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8577)

1

39

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2001 (2019. gada 28. novembris), ar ko attiecībā uz robežkontroles punktu sarakstu un veterināro vienību sarakstu TRACES sistēmā groza Lēmumu 2009/821/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8579)

   (
  1
  )

TRACES

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8579)

1

46

*

Komisijas Īstenošanas Lēmums (ES, Euratom) 2019/2002 (2019. gada 28. novembris) par atļauju Bulgārijai turpināt izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem līdz 2023. gada beigām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8590)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8590)

50

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES, Euratom) 2019/2003 (2019. gada 28. novembris) par atļauju Īrijai turpināt izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem līdz 2023. gada beigām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8593)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8593)

52

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES, Euratom) 2019/2004 (2019. gada 28. novembris), ar ko groza Lēmumu 2005/872/EK, Euratom attiecībā uz atļauju Čehijas Republikai lietot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8595)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8595)

54

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2005 (2019. gada 29. novembris) par katras dalībvalsts 2017. gada siltumnīcefekta gāzu emisijām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK

56

*

Komisijas Lēmums (ES) 2019/2006 (2019. gada 29. novembris) par Īrijas dalību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1727 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) īstenošanā

Eurojust

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 2.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/1

---

PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2019/1995

(2019. gada 21. novembris),

ar ko attiecībā uz noteikumiem par preču tālpārdošanu un konkrētām preču piegādēm iekšzemē groza Direktīvu 2006/112/EK

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 113. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1)
  ,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2)
  ,

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 2006/112/EK (3), kas grozīta ar Padomes Direktīvu (ES) 2017/2455 (4), paredz, ka tad, ja, izmantojot tādu elektronisku saskarni kā tirdzniecības vieta, platforma, portāls vai līdzīgs mehānisms, nodokļa maksātājs veicina no trešām teritorijām vai trešām valstīm importētu preču tālpārdošanu sūtījumos, kuru patiesā vērtība nepārsniedz 150 EUR, vai tāda nodokļa maksātāja, kas neveic uzņēmējdarbību Kopienā, īstenotu preču piegādi Kopienā personai, kas nav nodokļa maksātāja, uzskata, ka nodokļa maksātājs, kas veicina piegādi, ir saņēmis un piegādājis minētās preces pats. Ar minēto direktīvu viena piegāde ir sadalīta divos piegādes posmos, tādēļ, lai pareizi noteiktu piegādes vietu, ir jānosaka, uz kuru no minētajiem piegādes posmiem būtu attiecināma preču nosūtīšana vai transportēšana. Ir arī jānodrošina, ka minēto divu piegāžu nodokļa iekasējamības gadījums iestājas vienlaikus. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 2006/112/EK (3), kas grozīta ar Padomes Direktīvu (ES) 2017/2455 (4), paredz, ka tad, ja, izmantojot tādu elektronisku saskarni kā tirdzniecības vieta, platforma, portāls vai līdzīgs mehānisms, nodokļa maksātājs veicina no trešām teritorijām vai trešām valstīm importētu preču tālpārdošanu sūtījumos, kuru patiesā vērtība nepārsniedz 150 EUR, vai tāda nodokļa maksātāja, kas neveic uzņēmējdarbību Kopienā, īstenotu preču piegādi Kopienā personai, kas nav nodokļa maksātāja, uzskata, ka nodokļa maksātājs, kas veicina piegādi, ir saņēmis un piegādājis minētās preces pats. Ar minēto direktīvu viena piegāde ir sadalīta divos piegādes posmos, tādēļ, lai pareizi noteiktu piegādes vietu, ir jānosaka, uz kuru no minētajiem piegādes posmiem būtu attiecināma preču nosūtīšana vai transportēšana. Ir arī jānodrošina, ka minēto divu piegāžu nodokļa iekasējamības gadījums iestājas vienlaikus.

| (2) | Tā kā nodokļa maksātājs, kurš, izmantojot elektronisku saskarni, veicina preču piegādi Kopienā personai, kas nav nodokļa maksātāja, saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem var atskaitīt pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas samaksāts piegādātājiem, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā, pastāv risks, ka šāds piegādātājs var nesamaksāt PVN nodokļu iestādēm. Lai izvairītos no šāda riska, piegāde no piegādātāja, kas pārdod preces, izmantojot elektronisku saskarni, būtu jāatbrīvo no PVN, savukārt šādam piegādātājam būtu piešķiramas tiesības atskaitīt PVN priekšnodokli, ko tas samaksājis par piegādāto preču iegādi vai importu. Tādā nolūkā piegādātājam vienmēr vajadzētu būt reģistrētam tajā dalībvalstī, kurā viņš minētās preces iegādājis vai importējis. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā nodokļa maksātājs, kurš, izmantojot elektronisku saskarni, veicina preču piegādi Kopienā personai, kas nav nodokļa maksātāja, saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem var atskaitīt pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas samaksāts piegādātājiem, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā, pastāv risks, ka šāds piegādātājs var nesamaksāt PVN nodokļu iestādēm. Lai izvairītos no šāda riska, piegāde no piegādātāja, kas pārdod preces, izmantojot elektronisku saskarni, būtu jāatbrīvo no PVN, savukārt šādam piegādātājam būtu piešķiramas tiesības atskaitīt PVN priekšnodokli, ko tas samaksājis par piegādāto preču iegādi vai importu. Tādā nolūkā piegādātājam vienmēr vajadzētu būt reģistrētam tajā dalībvalstī, kurā viņš minētās preces iegādājis vai importējis.

| (3) | Turklāt ir iespējams, ka piegādātāji, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā un kuri izmanto elektronisko saskarni, lai pārdotu preces, tur krājumus vairākās dalībvalstīs un papildus preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē piegādā preces no šiem krājumiem pircējiem tajā pašā dalībvalstī. Patlaban uz šādām piegādēm neattiecas īpašais režīms preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē un pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri veic uzņēmējdarbību Kopienā, bet ne patēriņa dalībvalstī. Lai mazinātu administratīvo slogu, šo īpašo režīmu PVN deklarēšanai un samaksai par attiecīgajām iekšzemes piegādēm būtu jāatļauj izmantot tiem nodokļa maksātājiem, kas, izmantojot elektronisku saskarni, veicina preču piegādi Kopienā personām, kuras nav nodokļa maksātājas, un kas tiek uzskatīti par tādiem, kuri saņēmuši un piegādājuši preces paši. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt ir iespējams, ka piegādātāji, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā un kuri izmanto elektronisko saskarni, lai pārdotu preces, tur krājumus vairākās dalībvalstīs un papildus preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē piegādā preces no šiem krājumiem pircējiem tajā pašā dalībvalstī. Patlaban uz šādām piegādēm neattiecas īpašais režīms preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē un pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri veic uzņēmējdarbību Kopienā, bet ne patēriņa dalībvalstī. Lai mazinātu administratīvo slogu, šo īpašo režīmu PVN deklarēšanai un samaksai par attiecīgajām iekšzemes piegādēm būtu jāatļauj izmantot tiem nodokļa maksātājiem, kas, izmantojot elektronisku saskarni, veicina preču piegādi Kopienā personām, kuras nav nodokļa maksātājas, un kas tiek uzskatīti par tādiem, kuri saņēmuši un piegādājuši preces paši.

| (4) | Lai nodrošinātu konsekvenci attiecībā uz PVN un ievedmuitas nodokļa samaksu par preču importu, termiņš, kurā importa PVN maksājams muitai, ja izmanto īpašo režīmu importa PVN deklarēšanai un samaksai, būtu jāsaskaņo ar termiņu, kas attiecībā uz muitas nodokli noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (5) 111. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu konsekvenci attiecībā uz PVN un ievedmuitas nodokļa samaksu par preču importu, termiņš, kurā importa PVN maksājams muitai, ja izmanto īpašo režīmu importa PVN deklarēšanai un samaksai, būtu jāsaskaņo ar termiņu, kas attiecībā uz muitas nodokli noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (5) 111. pantā.

| (5) | Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (6) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (6) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

| (6) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2006/112/EK, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2006/112/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2006/112/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas V sadaļas 1. nodaļas 2. iedaļā pievieno šādu pantu:

  “36.b pants

  Ja tiek uzskatīts, ka nodokļa maksātājs ir saņēmis un piegādājis preces saskaņā ar 14.a pantu, tad preču nosūtīšanu vai transportēšanu attiecina uz minētā nodokļa maksātāja veikto piegādi.”; |
| --- | --- |

1)

direktīvas V sadaļas 1. nodaļas 2. iedaļā pievieno šādu pantu:

“36.b pants

Ja tiek uzskatīts, ka nodokļa maksātājs ir saņēmis un piegādājis preces saskaņā ar 14.a pantu, tad preču nosūtīšanu vai transportēšanu attiecina uz minētā nodokļa maksātāja veikto piegādi.”;

| 2) | direktīvas 66.a pantu aizstāj ar šādu:

  “66.a pants

  Atkāpjoties no 63., 64. un 65. panta, tādu preču piegādes nodokļa iekasējamības gadījums, ko veic nodokļa maksātājs, par kuru uzskata, ka tas ir saņēmis un piegādājis preces saskaņā ar 14.a pantu, un preču piegādes minētajam nodokļa maksātājam iekasējamības gadījums iestājas un PVN nodoklis kļūst iekasējams brīdī, kad maksājums ir pieņemts.”; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 66.a pantu aizstāj ar šādu:

“66.a pants

Atkāpjoties no 63., 64. un 65. panta, tādu preču piegādes nodokļa iekasējamības gadījums, ko veic nodokļa maksātājs, par kuru uzskata, ka tas ir saņēmis un piegādājis preces saskaņā ar 14.a pantu, un preču piegādes minētajam nodokļa maksātājam iekasējamības gadījums iestājas un PVN nodoklis kļūst iekasējams brīdī, kad maksājums ir pieņemts.”;

| 3) | direktīvā iekļauj šādu pantu:

  “136.a pants

  Ja tiek uzskatīts, ka nodokļa maksātājs ir saņēmis un piegādājis preces saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, tad dalībvalstis attiecībā uz minēto nodokļa maksātāju šādu preču piegādi atbrīvo no nodokļa.”; |
| --- | --- |

3)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“136.a pants

Ja tiek uzskatīts, ka nodokļa maksātājs ir saņēmis un piegādājis preces saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, tad dalībvalstis attiecībā uz minēto nodokļa maksātāju šādu preču piegādi atbrīvo no nodokļa.”;

| 4) | direktīvas 169. panta b) punktu aizstāj ar šādu:






  “b) | darījumiem, kas saskaņā ar 136.a, 138., 142. vai 144. pantu, 146.–149. pantu, 151., 152., 153. vai 156. pantu, 157. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 158.–161. pantu vai 164. pantu ir atbrīvoti no nodokļa;”; |
| --- | --- | --- |

4)

direktīvas 169. panta b) punktu aizstāj ar šādu:

“b)

darījumiem, kas saskaņā ar 136.a, 138., 142. vai 144. pantu, 146.–149. pantu, 151., 152., 153. vai 156. pantu, 157. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 158.–161. pantu vai 164. pantu ir atbrīvoti no nodokļa;”;

| 5) | direktīvas 204. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

  “Tomēr dalībvalstis nevar šā punkta otrajā daļā paredzēto izvēles iespēju piemērot tādam nodokļa maksātājam 358.a panta 1. punkta nozīmē, kurš ir izvēlējies piemērot īpašo režīmu pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā.”; |
| --- | --- |

5)

direktīvas 204. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Tomēr dalībvalstis nevar šā punkta otrajā daļā paredzēto izvēles iespēju piemērot tādam nodokļa maksātājam 358.a panta 1. punkta nozīmē, kurš ir izvēlējies piemērot īpašo režīmu pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā.”;

| 6) | direktīvas 272. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | nodokļa maksātājus, kuri neveic nevienu no darījumiem, kas minēti 20., 21., 22., 33., 36., 136.a, 138. un 141. pantā;”; |
| --- | --- | --- |

6)

direktīvas 272. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

nodokļa maksātājus, kuri neveic nevienu no darījumiem, kas minēti 20., 21., 22., 33., 36., 136.a, 138. un 141. pantā;”;

| 7) | direktīvas XII sadaļas 6. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “

  Īpaši režīmi nodokļa maksātājiem, kas sniedz pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa maksātājas, vai kas veic preču tālpārdošanu vai konkrētas preču piegādes iekšzemē

  ”; |
| --- | --- |

7)

direktīvas XII sadaļas 6. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“

  Īpaši režīmi nodokļa maksātājiem, kas sniedz pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa maksātājas, vai kas veic preču tālpārdošanu vai konkrētas preču piegādes iekšzemē

  ”;

Īpaši režīmi nodokļa maksātājiem, kas sniedz pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa maksātājas, vai kas veic preču tālpārdošanu vai konkrētas preču piegādes iekšzemē

| 8) | direktīvas XII sadaļas 6. nodaļas 3. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “

  Īpašs režīms preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē, preču piegādēm dalībvalstī, kuras veiktas ar šādas piegādes veicinošas elektroniskas saskarnes palīdzību, un pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri veic uzņēmējdarbību Kopienā, bet ne patēriņa dalībvalstī

  ”; |
| --- | --- |

8)

direktīvas XII sadaļas 6. nodaļas 3. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“

  Īpašs režīms preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē, preču piegādēm dalībvalstī, kuras veiktas ar šādas piegādes veicinošas elektroniskas saskarnes palīdzību, un pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri veic uzņēmējdarbību Kopienā, bet ne patēriņa dalībvalstī

  ”;

Īpašs režīms preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē, preču piegādēm dalībvalstī, kuras veiktas ar šādas piegādes veicinošas elektroniskas saskarnes palīdzību, un pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri veic uzņēmējdarbību Kopienā, bet ne patēriņa dalībvalstī

| 9) | direktīvas 369.a pantu aizstāj ar šādu:

  “369.a pants

  Neskarot citus noteikumus Kopienas tiesību aktos, šajā iedaļā piemēro šādas definīcijas:






  1) | “nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību patēriņa dalībvalstī” ir nodokļa maksātājs, kuram Kopienā ir saimnieciskās darbības pastāvīga vieta vai pastāvīga iestāde, bet kuram patēriņa dalībvalsts teritorijā nav saimnieciskās darbības pastāvīgas vietas un pastāvīgas iestādes; |
| --- | --- | --- |

9)

direktīvas 369.a pantu aizstāj ar šādu:

“369.a pants

Neskarot citus noteikumus Kopienas tiesību aktos, šajā iedaļā piemēro šādas definīcijas:

1)

“nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību patēriņa dalībvalstī” ir nodokļa maksātājs, kuram Kopienā ir saimnieciskās darbības pastāvīga vieta vai pastāvīga iestāde, bet kuram patēriņa dalībvalsts teritorijā nav saimnieciskās darbības pastāvīgas vietas un pastāvīgas iestādes;

| 2) | “identifikācijas dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā nodokļa maksātājs veic uzņēmējdarbību, vai, ja tas veic uzņēmējdarbību ārpus Kopienas, tad dalībvalsts, kurā tam ir pastāvīga iestāde.
  Ja nodokļa maksātājs neveic uzņēmējdarbību Kopienā, bet viņam tur ir vairākas pastāvīgas iestādes, tad identifikācijas dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā atrodas pastāvīga iestāde un kuru nodokļa maksātājs ir norādījis kā dalībvalsti, kurā viņš izmanto īpašo režīmu. Minētais lēmums nodokļa maksātājam uzliek saistības attiecīgajā kalendārajā gadā un uz diviem nākamajiem gadiem.
  Ja nodokļa maksātājam Kopienā nav saimnieciskās darbības pastāvīgās vietas un pastāvīgās iestādes, tad identifikācijas dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā preču nosūtīšana vai transportēšana sākas. Ja ir vairāk nekā viena dalībvalsts, kurā preču nosūtīšana vai transportēšana sākas, tad nodokļa maksātājs norāda, kura no minētajām dalībvalstīm ir identifikācijas dalībvalsts. Minētais lēmums nodokļa maksātājam uzliek saistības attiecīgajā kalendārajā gadā un uz diviem nākamajiem gadiem; |
| --- | --- |

2)

“identifikācijas dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā nodokļa maksātājs veic uzņēmējdarbību, vai, ja tas veic uzņēmējdarbību ārpus Kopienas, tad dalībvalsts, kurā tam ir pastāvīga iestāde.

Ja nodokļa maksātājs neveic uzņēmējdarbību Kopienā, bet viņam tur ir vairākas pastāvīgas iestādes, tad identifikācijas dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā atrodas pastāvīga iestāde un kuru nodokļa maksātājs ir norādījis kā dalībvalsti, kurā viņš izmanto īpašo režīmu. Minētais lēmums nodokļa maksātājam uzliek saistības attiecīgajā kalendārajā gadā un uz diviem nākamajiem gadiem.

Ja nodokļa maksātājam Kopienā nav saimnieciskās darbības pastāvīgās vietas un pastāvīgās iestādes, tad identifikācijas dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā preču nosūtīšana vai transportēšana sākas. Ja ir vairāk nekā viena dalībvalsts, kurā preču nosūtīšana vai transportēšana sākas, tad nodokļa maksātājs norāda, kura no minētajām dalībvalstīm ir identifikācijas dalībvalsts. Minētais lēmums nodokļa maksātājam uzliek saistības attiecīgajā kalendārajā gadā un uz diviem nākamajiem gadiem;

| 3) | “patēriņa dalībvalsts” ir viena no tālāk minētajām:






  a) | pakalpojumu sniegšanai – dalībvalsts, attiecībā uz kuru uzskata, ka tajā notiek pakalpojumu sniegšana atbilstīgi V sadaļas 3. nodaļai; |
| --- | --- | --- |

3)

“patēriņa dalībvalsts” ir viena no tālāk minētajām:

a)

pakalpojumu sniegšanai – dalībvalsts, attiecībā uz kuru uzskata, ka tajā notiek pakalpojumu sniegšana atbilstīgi V sadaļas 3. nodaļai;

| b) | preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē – dalībvalsts, kurā beidzas preču nosūtīšana vai transportēšana pircējam; |
| --- | --- |

b)

preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē – dalībvalsts, kurā beidzas preču nosūtīšana vai transportēšana pircējam;

| c) | ja preces piegādā nodokļa maksātājs, kas veicina minēto piegādi saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, un preču nosūtīšana vai transportēšana sākas un beidzas vienā un tajā pašā dalībvalstī – minētā dalībvalsts.”; |
| --- | --- |

c)

ja preces piegādā nodokļa maksātājs, kas veicina minēto piegādi saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, un preču nosūtīšana vai transportēšana sākas un beidzas vienā un tajā pašā dalībvalstī – minētā dalībvalsts.”;

| 10) | direktīvas 369.b pantu aizstāj ar šādu:

  “369.b pants

  Dalībvalstis šo īpašo režīmu atļauj izmantot šādiem nodokļa maksātājiem:






  a) | nodokļa maksātājs, kas veic preču tālpārdošanu Kopienas iekšienē; |
| --- | --- | --- |

10)

direktīvas 369.b pantu aizstāj ar šādu:

“369.b pants

Dalībvalstis šo īpašo režīmu atļauj izmantot šādiem nodokļa maksātājiem:

a)

nodokļa maksātājs, kas veic preču tālpārdošanu Kopienas iekšienē;

| b) | nodokļa maksātājs, kas veicina preču piegādi saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, ja preču nosūtīšana vai transportēšana sākas un beidzas vienā un tajā pašā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

nodokļa maksātājs, kas veicina preču piegādi saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, ja preču nosūtīšana vai transportēšana sākas un beidzas vienā un tajā pašā dalībvalstī;

| c) | nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību patēriņa dalībvalstī un kas sniedz pakalpojumus personai, kura nav nodokļa maksātāja. |
| --- | --- |

c)

nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību patēriņa dalībvalstī un kas sniedz pakalpojumus personai, kura nav nodokļa maksātāja.

Šo īpašo režīmu piemēro visām precēm, ko Kopienā piegādā attiecīgais nodokļa maksātājs, un visiem pakalpojumiem, kurus Kopienā sniedz attiecīgais nodokļa maksātājs.”;

| 11) | direktīvas 369.e panta a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | ja viņš paziņo, ka vairs nepiegādā preces un nesniedz pakalpojumus, uz kuriem attiecas šis īpašais režīms;”; |
| --- | --- | --- |

11)

direktīvas 369.e panta a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

ja viņš paziņo, ka vairs nepiegādā preces un nesniedz pakalpojumus, uz kuriem attiecas šis īpašais režīms;”;

| 12) | direktīvas 369.f pantu aizstāj ar šādu:

  “369.f pants

  Nodokļa maksātājs, kas izmanto šo īpašo režīmu, elektroniski iesniedz identifikācijas dalībvalstij PVN deklarāciju par katru kalendārā gada ceturksni neatkarīgi no tā, vai ir piegādājis preces un ir sniedzis pakalpojumus, uz kuriem attiecas īpašais režīms. PVN deklarāciju iesniedz līdz tā mēneša beigām, kurš seko tā taksācijas perioda beigu datumam, uz kuru attiecas deklarācija.”; |
| --- | --- |

12)

direktīvas 369.f pantu aizstāj ar šādu:

“369.f pants

Nodokļa maksātājs, kas izmanto šo īpašo režīmu, elektroniski iesniedz identifikācijas dalībvalstij PVN deklarāciju par katru kalendārā gada ceturksni neatkarīgi no tā, vai ir piegādājis preces un ir sniedzis pakalpojumus, uz kuriem attiecas īpašais režīms. PVN deklarāciju iesniedz līdz tā mēneša beigām, kurš seko tā taksācijas perioda beigu datumam, uz kuru attiecas deklarācija.”;

| 13) | direktīvas 369.g panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   PVN deklarācijā norāda PVN identifikācijas numuru, kas minēts 369.d pantā, un par katru patēriņa dalībvalsti, kurā maksājams PVN, norāda kopējo vērtību bez PVN, piemērojamās PVN likmes, kopējo summu atbilstīgi katrai PVN likmei un kopējo maksājamo PVN par šādām taksācijas periodā veiktām piegādēm, uz kurām attiecas šis īpašais režīms:






  a) | preču tālpārdošana Kopienas iekšienē; |
| --- | --- | --- |

13)

direktīvas 369.g panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   PVN deklarācijā norāda PVN identifikācijas numuru, kas minēts 369.d pantā, un par katru patēriņa dalībvalsti, kurā maksājams PVN, norāda kopējo vērtību bez PVN, piemērojamās PVN likmes, kopējo summu atbilstīgi katrai PVN likmei un kopējo maksājamo PVN par šādām taksācijas periodā veiktām piegādēm, uz kurām attiecas šis īpašais režīms:

a)

preču tālpārdošana Kopienas iekšienē;

| b) | preču piegāde saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, ja preču nosūtīšana vai transportēšana sākas un beidzas vienā un tajā pašā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

preču piegāde saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, ja preču nosūtīšana vai transportēšana sākas un beidzas vienā un tajā pašā dalībvalstī;

| c) | pakalpojumu sniegšana. |
| --- | --- |

c)

pakalpojumu sniegšana.

PVN deklarācijā iekļauj arī labojumus attiecībā uz iepriekšējiem taksācijas periodiem, kā paredzēts šā panta 4. punktā.

2.   Ja preces nosūta vai transportē no dalībvalstīm, kas nav identifikācijas dalībvalsts, tad PVN deklarācijā par katru dalībvalsti, no kuras šādas preces nosūta vai transportē, iekļauj arī kopējo vērtību bez PVN, piemērojamās PVN likmes, kopējo summu atbilstīgi katrai PVN likmei un kopējo maksājamo PVN par šādām piegādēm, uz kurām attiecas šis īpašais režīms:

| a) | preču tālpārdošana Kopienas iekšienē, kas nav tā preču tālpārdošana Kopienas iekšienē, ko veic nodokļa maksātājs saskaņā ar 14.a panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

preču tālpārdošana Kopienas iekšienē, kas nav tā preču tālpārdošana Kopienas iekšienē, ko veic nodokļa maksātājs saskaņā ar 14.a panta 2. punktu;

| b) | preču tālpārdošana un preču piegāde Kopienas iekšienē, ko veic nodokļa maksātājs saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, ja šo preču nosūtīšana vai transportēšana sākas un beidzas vienā un tajā pašā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

preču tālpārdošana un preču piegāde Kopienas iekšienē, ko veic nodokļa maksātājs saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, ja šo preču nosūtīšana vai transportēšana sākas un beidzas vienā un tajā pašā dalībvalstī.

Attiecībā uz a) apakšpunktā minētajām piegādēm PVN deklarācijā ietver arī individuālo PVN identifikācijas numuru vai nodokļa maksātāja numuru, ko piešķīrusi katra dalībvalsts, no kuras šādas preces nosūta vai transportē.

Attiecībā uz b) apakšpunktā minētajām piegādēm PVN deklarācijā ietver arī individuālo PVN identifikācijas numuru vai nodokļa maksātāja numuru, ko piešķīrusi katra dalībvalsts, no kuras šādas preces nosūta vai transportē, ja tāds ir.

PVN deklarācijā iekļauj šajā punktā minēto informāciju, kas sadalīta pa patēriņa dalībvalstīm.

3.   Ja nodokļa maksātājam, kurš sniedz pakalpojumus, uz kuriem attiecas šis īpašais režīms, ir viena vai vairākas pastāvīgas iestādes dalībvalstī, kas nav identifikācijas dalībvalsts, no kuras sniedz pakalpojumus, PVN deklarācijā iekļauj arī kopējo vērtību bez PVN, piemērojamās PVN likmes, kopējo summu atbilstīgi katrai PVN likmei un kopējo maksājamo PVN par šādām piegādēm attiecībā uz katru dalībvalsti, kurā nodokļa maksātājam ir pastāvīga iestāde, līdz ar individuālo PVN identifikācijas numuru vai šīs iestādes nodokļa maksātāja numuru, dalījumā pa patēriņa dalībvalstīm.”;

| 14) | direktīvas 369.zb panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Dalībvalstis piemēro prasību, ka 1. punktā minētais PVN ir maksājams katru mēnesi; samaksas termiņš ir līdzīgās situācijās ievedmuitas nodokļa samaksai piemērojamais termiņš.”. |
| --- | --- |

14)

direktīvas 369.zb panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Dalībvalstis piemēro prasību, ka 1. punktā minētais PVN ir maksājams katru mēnesi; samaksas termiņš ir līdzīgās situācijās ievedmuitas nodokļa samaksai piemērojamais termiņš.”.

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2020. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2021. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 21. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

H. KOSONEN

---

(1)  
  2019. gada 14. novembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  2019. gada 15. maija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Direktīva (ES) 2017/2455 (2017. gada 5. decembris), ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK un Direktīvu 2009/132/EK attiecībā uz konkrētām pievienotās vērtības nodokļa saistībām pakalpojumu sniegšanā un preču tālpārdošanā (OV L 348, 29.12.2017., 7. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

5

(6)  
  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

6

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 2.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1996

(2019. gada 28. novembris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta atbilstīgi Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes Karalistes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (2) konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumi bija procentuālais maksājums robežās no 3,1 % līdz 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (2) konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumi bija procentuālais maksājums robežās no 3,1 % līdz 12,9 %.

2

| (2) | Regula (EK) Nr. 682/2007 tika grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 954/2008 (3) attiecībā uz maksājuma likmi, kas noteikta vienam uzņēmumam un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Grozītie maksājumi bija 3,1–14,3 % apmērā. No maksājuma tika atbrīvots imports no diviem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, no kuriem ar Komisijas Lēmumu 2007/424/EK (4) tika pieņemtas saistības. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 682/2007 tika grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 954/2008 (3) attiecībā uz maksājuma likmi, kas noteikta vienam uzņēmumam un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Grozītie maksājumi bija 3,1–14,3 % apmērā. No maksājuma tika atbrīvots imports no diviem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, no kuriem ar Komisijas Lēmumu 2007/424/EK (4) tika pieņemtas saistības.

3

4

| (3) | Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 847/2009 (5), uzskatīja, ka cenu saistības ar fiksētām minimālajām importa cenām vairs nav pietiekamas, lai neitralizētu dempinga radīto kaitējumu. Tādējādi pieņemtās saistības tika atsauktas un tika noraidīti 10 citu Taizemes ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumi. |
| --- | --- |

(3)

Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 847/2009 (5), uzskatīja, ka cenu saistības ar fiksētām minimālajām importa cenām vairs nav pietiekamas, lai neitralizētu dempinga radīto kaitējumu. Tādējādi pieņemtās saistības tika atsauktas un tika noraidīti 10 citu Taizemes ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumi.

5

| (4) | Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (ES) Nr. 875/2013 (6) atkārtoti noteica galīgos antidempinga pasākumus konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”). |
| --- | --- |

(4)

Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (ES) Nr. 875/2013 (6) atkārtoti noteica galīgos antidempinga pasākumus konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”).

6

| (5) | Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (ES) Nr. 307/2014 (7) grozīja Regulā (ES) Nr. 875/2013 noteikto antidempinga maksājumu attiecībā uz River Kwai International Food Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(5)

Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (ES) Nr. 307/2014 (7) grozīja Regulā (ES) Nr. 875/2013 noteikto antidempinga maksājumu attiecībā uz River Kwai International Food Industry Co., Ltd.

7

River Kwai International Food Industry Co., Ltd.

| (6) | Pēc ES Tiesas spriedumiem attiecīgi 2017. gada 14. decembrī un 2019. gada 28. martā lietās T-460/14 un C-144/18 P Komisija 2019. gada 29. augustā atsāka (8) antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu, kuras rezultātā tika pieņemta Regula (ES) Nr. 307/2014. Šī izmeklēšana tika atsākta tikai tiktāl, ciktāl tā attiecas uz River Kwai International Food Industry Co. Ltd, un tā tika atsāka tajā posmā, kurā bija izdarīts pārkāpums. |
| --- | --- |

(6)

Pēc ES Tiesas spriedumiem attiecīgi 2017. gada 14. decembrī un 2019. gada 28. martā lietās T-460/14 un C-144/18 P Komisija 2019. gada 29. augustā atsāka (8) antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu, kuras rezultātā tika pieņemta Regula (ES) Nr. 307/2014. Šī izmeklēšana tika atsākta tikai tiktāl, ciktāl tā attiecas uz River Kwai International Food Industry Co. Ltd, un tā tika atsāka tajā posmā, kurā bija izdarīts pārkāpums.

8

River Kwai International Food Industry Co. Ltd

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (7) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (9), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (9), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 11. panta 2. punktu.

9

| (8) | Pārskatīšanas pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no kopējā Savienības konkrētu sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu ražošanas apjoma, 2018. gada 13. jūnijā iesniedza Eiropas Cukurkukurūzas pārstrādātāju asociācija (“AETMD” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”). |
| --- | --- |

(8)

Pārskatīšanas pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no kopējā Savienības konkrētu sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu ražošanas apjoma, 2018. gada 13. jūnijā iesniedza Eiropas Cukurkukurūzas pārstrādātāju asociācija (“AETMD” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”).

AETMD

| (9) | Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(9)

Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (10) | Kad Komisija bija konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, un bija apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, tā sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrētu Taizemes Karalistes (“Taizeme” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu Savienībā. Komisija 2018. gada 12. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (10) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(10)

Kad Komisija bija konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, un bija apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, tā sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrētu Taizemes Karalistes (“Taizeme” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu Savienībā. Komisija 2018. gada 12. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (10) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

10

1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (11) | Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2015. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(11)

Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2015. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.5.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (12) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus, zināmos Taizemes ražotājus un Taizemes iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar izmeklēšanas sākšana, un aicināja visus minētos tajā piedalīties. |
| --- | --- |

(12)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus, zināmos Taizemes ražotājus un Taizemes iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar izmeklēšanas sākšana, un aicināja visus minētos tajā piedalīties.

| (13) | Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(13)

Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.6.   Atlase

Atlase

| (14) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(14)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.6.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (15) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. |
| --- | --- |

(15)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi.

| (16) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim Savienības ražotājiem, pamatojoties uz lielākajiem ražošanas apjomiem 2017. gadā, un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim Savienības ražotājiem, pamatojoties uz lielākajiem ražošanas apjomiem 2017. gadā, un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

| (17) | Pēc saņemtajām piezīmēm Komisija aizstāja vienu pagaidu izlasē esošo uzņēmumu ar nākamo lielāko Savienības ražotāju. Minētais uzņēmums pierādīja, ka tam nav vajadzīgo resursu, lai sadarbotos šajā pārskatīšanā. Galīgajā izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms veidoja vairāk nekā 60 % no kopējā lēstā Savienības ražošanas apjoma. Citas piezīmes netika saņemtas. Komisija secināja, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(17)

Pēc saņemtajām piezīmēm Komisija aizstāja vienu pagaidu izlasē esošo uzņēmumu ar nākamo lielāko Savienības ražotāju. Minētais uzņēmums pierādīja, ka tam nav vajadzīgo resursu, lai sadarbotos šajā pārskatīšanā. Galīgajā izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms veidoja vairāk nekā 60 % no kopējā lēstā Savienības ražošanas apjoma. Citas piezīmes netika saņemtas. Komisija secināja, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

1.6.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (18) | Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tikai viens nesaistīts importētājs sniedza prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tikai viens nesaistīts importētājs sniedza prasīto informāciju.

| (19) | Tāpēc importētāju atlase nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(19)

Tāpēc importētāju atlase nebija nepieciešama.

1.6.3.   Taizemes ražotāju atlase

Taizemes ražotāju atlase

| (20) | Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos ražotājus Taizemē sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Taizemes Karalistes pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamus ražotājus, kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(20)

Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos ražotājus Taizemē sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Taizemes Karalistes pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamus ražotājus, kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (21) | Trīs attiecīgās valsts ražotāji sniedza informāciju, kas tika lūgta, un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. Visi trīs ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja pārskatāmo ražojumu uz Savienību un tāpēc ir ražotāji eksportētāji. Tie veido aptuveni 80 % no visa Taizemes eksporta uz Savienību. |
| --- | --- |

(21)

Trīs attiecīgās valsts ražotāji sniedza informāciju, kas tika lūgta, un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. Visi trīs ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja pārskatāmo ražojumu uz Savienību un tāpēc ir ražotāji eksportētāji. Tie veido aptuveni 80 % no visa Taizemes eksporta uz Savienību.

1.7.   Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (22) | Kad tika sākta izmeklēšana, Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē tika darītas pieejamas anketas. Komisija nosūtīja vēstules trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, nesaistītajam importētājam un trim ražotājiem eksportētājiem, kuri sniedza prasīto informāciju, lūdzot tiem aizpildīt attiecīgo anketu. |
| --- | --- |

(22)

Kad tika sākta izmeklēšana, Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē tika darītas pieejamas anketas. Komisija nosūtīja vēstules trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, nesaistītajam importētājam un trim ražotājiem eksportētājiem, kuri sniedza prasīto informāciju, lūdzot tiem aizpildīt attiecīgo anketu.

| (23) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no visiem trim Savienības ražotājiem un visiem trim attiecīgās valsts ražotājiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(23)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no visiem trim Savienības ražotājiem un visiem trim attiecīgās valsts ražotājiem, kas sadarbojās.

| (24) | Nesaistītā importētāja atbildes uz anketas jautājumiem netika saņemtas. |
| --- | --- |

(24)

Nesaistītā importētāja atbildes uz anketas jautājumiem netika saņemtas.

1.8.   Pārbaude

Pārbaude

| (25) | Komisija pieprasīja un attiecībā uz personām, kuras sadarbojās, pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādos uzņēmumos. | Ražotāji Savienībā






  — | Bonduelle SA, Renescure, Francija |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Komisija pieprasīja un attiecībā uz personām, kuras sadarbojās, pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādos uzņēmumos.

Ražotāji Savienībā

—

Bonduelle SA, Renescure, Francija

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itālija |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itālija

| — | Groupe d’aucy, Theix, Francija |
| --- | --- |

—

Groupe d’aucy, Theix, Francija

| | Ražotāji eksportētāji Taizemē






  — | Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Taizeme |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Taizemē

—

Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Taizeme

| — | River Kwai International Food Industrial Company Limited (“RKI”), Kanchanaburi, Taizeme |
| --- | --- |

—

River Kwai International Food Industrial Company Limited (“RKI”), Kanchanaburi, Taizeme

| — | Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Taizeme |
| --- | --- |

—

Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Taizeme

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (26) | Pārskatāmais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2001 90 30 (Taric kods 2001903010), un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, un ko klasificē ar KN kodu ex 2005 80 00 (Taric kods 2005800010) (“cukurkukurūza”) (“pārskatāmais ražojums”). |
| --- | --- |

(26)

Pārskatāmais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2001 90 30 (Taric kods 2001903010), un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, un ko klasificē ar KN kodu ex 2005 80 00 (Taric kods 2005800010) (“cukurkukurūza”) (“pārskatāmais ražojums”).

Zea mays var. saccharata

Taric

Zea mays

saccharata

Taric

| (27) | Izmeklēšanā tika atklāts – lai gan pastāv atšķirības konservēšanā, dažādajiem pārskatāmā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas bioloģiskās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. |
| --- | --- |

(27)

Izmeklēšanā tika atklāts – lai gan pastāv atšķirības konservēšanā, dažādajiem pārskatāmā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas bioloģiskās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (28) | Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas bioloģiskās un ķīmiskās īpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | pārskatāmajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(28)

Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas bioloģiskās un ķīmiskās īpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

pārskatāmajam ražojumam,

| — | Taizemē ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un |
| --- | --- |

—

Taizemē ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un

| — | ražojumam, kuru ražo Savienības ražošanas nozare un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

ražojumam, kuru ražo Savienības ražošanas nozare un pārdod Savienībā.

| (29) | Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(29)

Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Taizeme

Taizeme

3.1.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (30) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konkrētu sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu imports no Taizemes turpinājās, lai gan zemākā līmenī nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (proti, no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim). Saskaņā ar Eurostat datiem cukurkukurūzas imports no Taizemes pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 3,9 % no Savienības tirgus salīdzinājumā ar 12,7 % tirgus daļu sākotnējās izmeklēšanas periodā un 6 % iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas periodā. Absolūtā izteiksmē importa apjoms no Taizemes pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 13 643 tonnas. Pirms tam importa apjoms samazinājās no 41 973 tonnām sākotnējās izmeklēšanas periodā līdz 21 856 tonnām iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas periodā. |
| --- | --- |

(30)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konkrētu sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu imports no Taizemes turpinājās, lai gan zemākā līmenī nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (proti, no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim). Saskaņā ar Eurostat datiem cukurkukurūzas imports no Taizemes pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 3,9 % no Savienības tirgus salīdzinājumā ar 12,7 % tirgus daļu sākotnējās izmeklēšanas periodā un 6 % iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas periodā. Absolūtā izteiksmē importa apjoms no Taizemes pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 13 643 tonnas. Pirms tam importa apjoms samazinājās no 41 973 tonnām sākotnējās izmeklēšanas periodā līdz 21 856 tonnām iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas periodā.

Eurostat

3.1.2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.1.2.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (31) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no šā ražotāja eksportētāja pārskatāmā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(31)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no šā ražotāja eksportētāja pārskatāmā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Savienību.

| (32) | Tādējādi bija reprezentatīvs tikai viena ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(32)

Tādējādi bija reprezentatīvs tikai viena ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū.

| (33) | Tad Komisija attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kuram bija reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(33)

Tad Komisija attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kuram bija reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību.

| (34) | Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms šim ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, bija reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiska vai salīdzināma ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(34)

Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms šim ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, bija reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiska vai salīdzināma ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību.

| (35) | Pēc tam Komisija noteica ražojuma veidus, kam iekšzemes pārdošanas apjomi bija reprezentatīvi, un ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū nepārdeva vai kuriem pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(35)

Pēc tam Komisija noteica ražojuma veidus, kam iekšzemes pārdošanas apjomi bija reprezentatīvi, un ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū nepārdeva vai kuriem pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs.

| (36) | Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuriem iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi, Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veikto rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuriem iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi, Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veikto rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

| (37) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir rentabla, ja:






  a) | ražojuma veida, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, pārdošanas apjoms pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; un |
| --- | --- | --- |

(37)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir rentabla, ja:

a)

ražojuma veida, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, pārdošanas apjoms pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; un

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai augstāka par tām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai augstāka par tām.

| (38) | Tādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(38)

Tādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (39) | Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā iekšzemes cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:






  a) | šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai |
| --- | --- | --- |

(39)

Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā iekšzemes cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:

a)

šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena nepārsniedz vienības ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena nepārsniedz vienības ražošanas izmaksas.

| (40) | Analizējot iekšzemes pārdošanas apjomus ražojuma veidiem ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka vidējā svērtā pārdošanas cena bija zemāka nekā vienības ražošanas izmaksas. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta kā vienīgi rentablās pārdošanas vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(40)

Analizējot iekšzemes pārdošanas apjomus ražojuma veidiem ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka vidējā svērtā pārdošanas cena bija zemāka nekā vienības ražošanas izmaksas. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta kā vienīgi rentablās pārdošanas vidējā svērtā vērtība.

| (41) | Ja parastā tirdzniecības apritē kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots vai tika pārdots nepietiekamā daudzumā vai kāds ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(41)

Ja parastā tirdzniecības apritē kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots vai tika pārdots nepietiekamā daudzumā vai kāds ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

| (42) | Normālā vērtība tika noteikta, pie ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  a) | vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija radušās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā; un |
| --- | --- | --- |

(42)

Normālā vērtība tika noteikta, pie ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot:

a)

vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija radušās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā; un

| b) | vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija guvis, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

b)

vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija guvis, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (43) | Vajadzības gadījumā ražošanas izmaksas tika koriģētas. |
| --- | --- |

(43)

Vajadzības gadījumā ražošanas izmaksas tika koriģētas.

| (44) | Pārējiem diviem ražotājiem eksportētājiem, kuri vispār nepārdeva līdzīgo ražojumu iekšzemes patēriņam, normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(44)

Pārējiem diviem ražotājiem eksportētājiem, kuri vispār nepārdeva līdzīgo ražojumu iekšzemes patēriņam, normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (45) | Normālā vērtība tika aprēķināta, katra uz Eiropas Savienību eksportētā ražojuma veida ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu PVA summu un peļņu. |
| --- | --- |

(45)

Normālā vērtība tika aprēķināta, katra uz Eiropas Savienību eksportētā ražojuma veida ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu PVA summu un peļņu.

| (46) | Vienam no šiem abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nepārdeva līdzīgo ražojumu iekšzemes patēriņam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu PVA un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz faktisko summu, ko attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju piemēro tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu ražošanai un pārdošanai parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(46)

Vienam no šiem abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nepārdeva līdzīgo ražojumu iekšzemes patēriņam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu PVA un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz faktisko summu, ko attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju piemēro tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu ražošanai un pārdošanai parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū.

| (47) | Otram ražotājam eksportētājam, kurš nepārdeva ne līdzīgo ražojumu, ne arī tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus iekšzemes patēriņam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu PVA un peļņu noteica kā tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu vidējo PVA un peļņas rādītāju, kāds tika aprēķināts abiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Šī metode nodrošina, ka šādi noteiktais peļņas apjoms nepārsniedz peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji, pārdodot tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus iekšzemes tirgū, kā noteikts pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(47)

Otram ražotājam eksportētājam, kurš nepārdeva ne līdzīgo ražojumu, ne arī tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus iekšzemes patēriņam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu PVA un peļņu noteica kā tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu vidējo PVA un peļņas rādītāju, kāds tika aprēķināts abiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Šī metode nodrošina, ka šādi noteiktais peļņas apjoms nepārsniedz peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji, pārdodot tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus iekšzemes tirgū, kā noteikts pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā.

3.1.2.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (48) | Visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja pārskatāmo ražojumu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par pārskatāmo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(48)

Visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja pārskatāmo ražojumu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par pārskatāmo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

3.1.2.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (49) | Komisija salīdzināja ražotāju eksportētāju normālo vērtību un eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(49)

Komisija salīdzināja ražotāju eksportētāju normālo vērtību un eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

| (50) | Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(50)

Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (51) | Attiecīgā gadījumā un pienācīgi pamatojot, eksporta cena tika koriģēta, ņemot vērā atšķirības transporta izmaksās, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksās, kredīta izmaksās, banku maksās un komisijas maksās. |
| --- | --- |

(51)

Attiecīgā gadījumā un pienācīgi pamatojot, eksporta cena tika koriģēta, ņemot vērā atšķirības transporta izmaksās, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksās, kredīta izmaksās, banku maksās un komisijas maksās.

| (52) | Eksporta cenas lejupēja korekcija saistībā ar transporta izmaksām bija no 1 % līdz 2 %, ar kravas apstrādes un iekraušanas izmaksām – no 0,5 % līdz 1,5 %, kredīta izmaksām – no 0 % līdz 0,5 %, banku maksām – no 0 % līdz 0,5 % un komisijas maksām – no 0,5 % līdz 1,5 %. |
| --- | --- |

(52)

Eksporta cenas lejupēja korekcija saistībā ar transporta izmaksām bija no 1 % līdz 2 %, ar kravas apstrādes un iekraušanas izmaksām – no 0,5 % līdz 1,5 %, kredīta izmaksām – no 0 % līdz 0,5 %, banku maksām – no 0 % līdz 0,5 % un komisijas maksām – no 0,5 % līdz 1,5 %.

| (53) | Divi ražotāji eksportētāji pieprasīja negatīvu pielaidi (pozitīvu korekciju) eksporta cenai sakarā ar apgalvotu maksājuma kompensāciju (pie “citiem faktoriem”), kā paredzēts pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktā. Šie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka viņi saņem šo maksājuma kompensāciju no Taizemes valdības, ja pārskatāmo ražojumu pārdod eksportam, tostarp uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(53)

Divi ražotāji eksportētāji pieprasīja negatīvu pielaidi (pozitīvu korekciju) eksporta cenai sakarā ar apgalvotu maksājuma kompensāciju (pie “citiem faktoriem”), kā paredzēts pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktā. Šie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka viņi saņem šo maksājuma kompensāciju no Taizemes valdības, ja pārskatāmo ražojumu pārdod eksportam, tostarp uz Savienības tirgu.

| (54) | Šie ražotāji eksportētāji varēja pierādīt, ka tiem tiek izmaksāta summa, kas atbilst mazāk nekā 0,5 % no rēķina vērtības. Tomēr šie ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt nekādu saistību starp saņemto maksājuma kompensāciju un importa maksām par materiāliem, kas iekļauti eksportētajā pārskatāmajā ražojumā. Tāpēc prasības izmantot negatīvu pielaidi saskaņā ar 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tika noraidītas. |
| --- | --- |

(54)

Šie ražotāji eksportētāji varēja pierādīt, ka tiem tiek izmaksāta summa, kas atbilst mazāk nekā 0,5 % no rēķina vērtības. Tomēr šie ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt nekādu saistību starp saņemto maksājuma kompensāciju un importa maksām par materiāliem, kas iekļauti eksportētajā pārskatāmajā ražojumā. Tāpēc prasības izmantot negatīvu pielaidi saskaņā ar 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tika noraidītas.

| (55) | Normālās vērtības lejupēja korekcija saistībā ar transporta izmaksām bija robežās no 1 % līdz 2 % un kredīta izmaksām – no 0,5 % līdz 1 %. |
| --- | --- |

(55)

Normālās vērtības lejupēja korekcija saistībā ar transporta izmaksām bija robežās no 1 % līdz 2 % un kredīta izmaksām – no 0,5 % līdz 1 %.

| (56) | Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja normālās vērtības korekciju sakarā ar atšķirībām pārdošanai iekšzemes tirgū piešķirtā kredīta izmaksās, kuras aprēķinātas, izmantojot īstermiņa procentu likmi komercaizdevumiem, ko sniedz kāda komercbanka Taizemē. Komisija norādīja, ka pieprasītā likme ir maksimālā teorētiskā maksājamā likme un tā bija piemērojama dienā pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda sākuma. Tā bija ievērojami augstāka nekā finanšu pārskatos, kas attiecās uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, atrodamā faktiskā procentu likme, kas bija jāmaksā saskaņā ar salīdzināmu īstermiņa aizdevuma līgumu. Tāpēc Komisija koriģēja pieprasīto pielaidi, to balstot uz faktiski piemēroto procentu likmi salīdzināmiem darījumiem. |
| --- | --- |

(56)

Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja normālās vērtības korekciju sakarā ar atšķirībām pārdošanai iekšzemes tirgū piešķirtā kredīta izmaksās, kuras aprēķinātas, izmantojot īstermiņa procentu likmi komercaizdevumiem, ko sniedz kāda komercbanka Taizemē. Komisija norādīja, ka pieprasītā likme ir maksimālā teorētiskā maksājamā likme un tā bija piemērojama dienā pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda sākuma. Tā bija ievērojami augstāka nekā finanšu pārskatos, kas attiecās uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, atrodamā faktiskā procentu likme, kas bija jāmaksā saskaņā ar salīdzināmu īstermiņa aizdevuma līgumu. Tāpēc Komisija koriģēja pieprasīto pielaidi, to balstot uz faktiski piemēroto procentu likmi salīdzināmiem darījumiem.

| (57) | Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka jāizmanto samazināts peļņas procents, Komisijai aprēķinot normālo vērtību, lai atspoguļotu faktu, ka iekšzemes tirgū (ražotāja) zīmola pārdošanai ir lielāks peļņas procents nekā pārdošanai bez zīmola (t. i., ne ražotāja zīmola, parasti pircēja zīmola) Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(57)

Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka jāizmanto samazināts peļņas procents, Komisijai aprēķinot normālo vērtību, lai atspoguļotu faktu, ka iekšzemes tirgū (ražotāja) zīmola pārdošanai ir lielāks peļņas procents nekā pārdošanai bez zīmola (t. i., ne ražotāja zīmola, parasti pircēja zīmola) Savienības tirgū.

| (58) | Saskaņā ar sākotnējo izmeklēšanu Komisija pieņēma šos apgalvojumus, ciktāl tie bija piemērojami, un veica korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu. Attiecīgajiem uzņēmumiem ir sniegta sīkāka informācija. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar sākotnējo izmeklēšanu Komisija pieņēma šos apgalvojumus, ciktāl tie bija piemērojami, un veica korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu. Attiecīgajiem uzņēmumiem ir sniegta sīkāka informācija.

3.1.2.4.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (59) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar pārskatāmā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar pārskatāmā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (60) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas kāds ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, sniedza piezīmes par tam noteiktās dempinga starpības aprēķināšanu, norādot uz iespējamu pārrakstīšanās kļūdu. Ņemot vērā šīs piezīmes, Komisija pārskatīja aprēķinu, lai labotu pārrakstīšanās kļūdu, un noteica pārskatīto dempinga starpību šim ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās. Komisija konstatēja, ka šis ražotājs eksportētājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempingu neveica. |
| --- | --- |

(60)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas kāds ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, sniedza piezīmes par tam noteiktās dempinga starpības aprēķināšanu, norādot uz iespējamu pārrakstīšanās kļūdu. Ņemot vērā šīs piezīmes, Komisija pārskatīja aprēķinu, lai labotu pārrakstīšanās kļūdu, un noteica pārskatīto dempinga starpību šim ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās. Komisija konstatēja, ka šis ražotājs eksportētājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempingu neveica.

| (61) | Pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas attiecībā uz pārrakstīšanās kļūdas labošanu cits ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, sniedza piezīmes par pārskatītā aprēķina ietekmi uz tam noteikto dempinga starpību. Šīs piezīmes tika iesniegtas pēc termiņa – četras dienas pēc piezīmju iesniegšanas termiņa –, un netika nodrošināta dokumenta nekonfidenciāla versija. Līdz ar to Komisija nevarēja oficiāli izskatīt šīs piezīmes. Jebkurā gadījumā Komisija konstatēja, ka šīm piezīmēm nebūtu nekādas ietekmes uz šim ražotājam eksportētājam iepriekš izpausto dempinga starpību. |
| --- | --- |

(61)

Pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas attiecībā uz pārrakstīšanās kļūdas labošanu cits ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, sniedza piezīmes par pārskatītā aprēķina ietekmi uz tam noteikto dempinga starpību. Šīs piezīmes tika iesniegtas pēc termiņa – četras dienas pēc piezīmju iesniegšanas termiņa –, un netika nodrošināta dokumenta nekonfidenciāla versija. Līdz ar to Komisija nevarēja oficiāli izskatīt šīs piezīmes. Jebkurā gadījumā Komisija konstatēja, ka šīm piezīmēm nebūtu nekādas ietekmes uz šim ražotājam eksportētājam iepriekš izpausto dempinga starpību.

| (62) | Neraugoties uz aprēķina kļūdas labojumu vienam ražotājam eksportētājam, Komisijas secinājums par dempingu attiecībā uz valsti kopumā paliek nemainīgs. Tas ir tāpēc, ka abiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un pārstāvēja vairāk nekā 90 % no kopējā ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, veiktā attiecīgā ražojuma importa Savienībā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēts ievērojams dempings. |
| --- | --- |

(62)

Neraugoties uz aprēķina kļūdas labojumu vienam ražotājam eksportētājam, Komisijas secinājums par dempingu attiecībā uz valsti kopumā paliek nemainīgs. Tas ir tāpēc, ka abiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un pārstāvēja vairāk nekā 90 % no kopējā ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, veiktā attiecīgā ražojuma importa Savienībā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēts ievērojams dempings.

| (63) | Valsts mēroga dempinga starpība, kas pamatojas uz visu trīs ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto dempinga starpību un ir izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, pārsniedza de minimis līmeni (4,3 %). Tāpēc Komisija secināja, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās. |
| --- | --- |

(63)

Valsts mēroga dempinga starpība, kas pamatojas uz visu trīs ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto dempinga starpību un ir izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, pārsniedza de minimis līmeni (4,3 %). Tāpēc Komisija secināja, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās.

de minimis

4.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (64) | Pēc tam, kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izskatīja dempinga turpināšanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Taizemē, kā arī saistība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā. |
| --- | --- |

(64)

Pēc tam, kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izskatīja dempinga turpināšanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Taizemē, kā arī saistība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā.

4.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Taizemē

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Taizemē

| (65) | Komisijai pieejamo informāciju par ražošanu un neizmantoto jaudu veido dati, ko iesnieguši visi trīs Taizemes ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, dati, ko pieprasījuma iesniedzējs tika iesniedzis pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī papildu informācija, ko pieprasījuma iesniedzējs tika iesniedzis procedūras gaitā. |
| --- | --- |

(65)

Komisijai pieejamo informāciju par ražošanu un neizmantoto jaudu veido dati, ko iesnieguši visi trīs Taizemes ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, dati, ko pieprasījuma iesniedzējs tika iesniedzis pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī papildu informācija, ko pieprasījuma iesniedzējs tika iesniedzis procedūras gaitā.

| (66) | Viens Taizemes ražotājs – RKI – iesniedza ražošanas apjoma un jaudas datus atsevišķi par “pusfabrikātiem” un “gatavām precēm”. Vienīgā atšķirība starp šīm preču kategorijām bija tāda, ka “gatavajām precēm” uz skārdenēm bija etiķete, savukārt uz “pusfabrikātiem” etiķetes nebija. Komisija uzskatīja, ka “pusfabrikātu” ražošanas jauda ir visatbilstošākais rādītājs, ko izmantot pārskatāmajam ražojumam, jo gatavo preču ražošanas jauda tika aprēķināta, pamatojoties uz pašreizējo etiķešu uzlikšanas iekārtu izmantošanas laiku, kuru varētu palielināt. |
| --- | --- |

(66)

Viens Taizemes ražotājs – RKI – iesniedza ražošanas apjoma un jaudas datus atsevišķi par “pusfabrikātiem” un “gatavām precēm”. Vienīgā atšķirība starp šīm preču kategorijām bija tāda, ka “gatavajām precēm” uz skārdenēm bija etiķete, savukārt uz “pusfabrikātiem” etiķetes nebija. Komisija uzskatīja, ka “pusfabrikātu” ražošanas jauda ir visatbilstošākais rādītājs, ko izmantot pārskatāmajam ražojumam, jo gatavo preču ražošanas jauda tika aprēķināta, pamatojoties uz pašreizējo etiķešu uzlikšanas iekārtu izmantošanas laiku, kuru varētu palielināt.

| (67) | Turklāt, pamatojoties uz pārbaudē iegūto informāciju, Komisija uzskatīja, ka rentabilitātes procents, kas izmantots, lai aprēķinātu RKI pusfabrikātu ražošanas jaudu, bija pārāk zems, un koriģēja to uz augšu. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt, pamatojoties uz pārbaudē iegūto informāciju, Komisija uzskatīja, ka rentabilitātes procents, kas izmantots, lai aprēķinātu RKI pusfabrikātu ražošanas jaudu, bija pārāk zems, un koriģēja to uz augšu.

RKI

| (68) | Tā rezultātā Komisija lēsa, ka trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pieejamā neizmantotā jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 70 000 tonnu pārskatāmā ražojuma. Tā kā visi trīs ražotāji, kas sadarbojās, veidoja aptuveni 45 % no visu pārskatīšanas pieprasījumā minēto Taizemes ražotāju kopējās lēstās ražošanas jaudas (300 000 tonnas), Komisija ar ekstrapolāciju aplēsa, ka visu Taizemes ražotāju kopējā neizmantotā jauda būtu aptuveni 150 000 tonnu. Tas ir vairāk nekā 40 % no kopējā Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un apmēram 11 reižu vairāk nekā kopējais pārskatāmā ražojuma eksporta apjoms no Taizemes uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(68)

Tā rezultātā Komisija lēsa, ka trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pieejamā neizmantotā jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 70 000 tonnu pārskatāmā ražojuma. Tā kā visi trīs ražotāji, kas sadarbojās, veidoja aptuveni 45 % no visu pārskatīšanas pieprasījumā minēto Taizemes ražotāju kopējās lēstās ražošanas jaudas (300 000 tonnas), Komisija ar ekstrapolāciju aplēsa, ka visu Taizemes ražotāju kopējā neizmantotā jauda būtu aptuveni 150 000 tonnu. Tas ir vairāk nekā 40 % no kopējā Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un apmēram 11 reižu vairāk nekā kopējais pārskatāmā ražojuma eksporta apjoms no Taizemes uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (69) | Turklāt pieprasījuma iesniedzēja sniegtie pierādījumi liecināja – bija sagaidāms, ka 2018. gadā pārstrādei pieejamās neapstrādātās cukurkukurūzas apjomi par 12,5 % līdz 25 % pārsniegs 2017. gada apjomus (11). Turklāt 2018. gadā kāds Taizemes cukurkukurūzas ražotājs, kas nesadarbojās, proti, Sunsweet Public Company Limited, ieguldīja 170,6 miljonus THB (apmēram 4,5 miljonus EUR) mašīnās un iekārtās, lai palielinātu ražošanas jaudu un ražošanas efektivitāti (12). |
| --- | --- |

(69)

Turklāt pieprasījuma iesniedzēja sniegtie pierādījumi liecināja – bija sagaidāms, ka 2018. gadā pārstrādei pieejamās neapstrādātās cukurkukurūzas apjomi par 12,5 % līdz 25 % pārsniegs 2017. gada apjomus (11). Turklāt 2018. gadā kāds Taizemes cukurkukurūzas ražotājs, kas nesadarbojās, proti, Sunsweet Public Company Limited, ieguldīja 170,6 miljonus THB (apmēram 4,5 miljonus EUR) mašīnās un iekārtās, lai palielinātu ražošanas jaudu un ražošanas efektivitāti (12).

11

Sunsweet Public Company Limited

12

| (70) | Tāpēc Komisija secināja, ka Taizemes cukurkukurūzas ražotājiem ir pieejama plaša neizmantotā jauda, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu, ja spēkā esošie antidempinga pasākumi beigtos. |
| --- | --- |

(70)

Tāpēc Komisija secināja, ka Taizemes cukurkukurūzas ražotājiem ir pieejama plaša neizmantotā jauda, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu, ja spēkā esošie antidempinga pasākumi beigtos.

4.2.   Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā

Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā

| (71) | Lai noteiktu iespējamo importa dinamiku, ja antidempinga pasākumi beigtos, Komisija izvērtēja Savienības tirgus pievilcīgumu cenu ziņā. Tā kā vairāk nekā 85 % no Taizemes ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, Savienības tirgū pārdotās produkcijas bija lielas parastā veidā atveramas skārdenes un aptuveni 42 % no Taizemes eksporta uz trešām valstīm arī bija lielas parastā veidā atveramas skārdenes, tika analizēts šis ražojuma veids. |
| --- | --- |

(71)

Lai noteiktu iespējamo importa dinamiku, ja antidempinga pasākumi beigtos, Komisija izvērtēja Savienības tirgus pievilcīgumu cenu ziņā. Tā kā vairāk nekā 85 % no Taizemes ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, Savienības tirgū pārdotās produkcijas bija lielas parastā veidā atveramas skārdenes un aptuveni 42 % no Taizemes eksporta uz trešām valstīm arī bija lielas parastā veidā atveramas skārdenes, tika analizēts šis ražojuma veids.

| (72) | Salīdzinot šādus pārdošanas apjomus EXW līmenī, tika konstatēts, ka cenas uz Savienības tirgu bija par aptuveni 20 % augstākas nekā tā paša ražojuma veida cenas uz trešām valstīm. Ņemot vērā ievērojami augstākās cenas Savienības tirgū, ir skaidrs, ka tas joprojām ir pievilcīgs tirgus Taizemes ražotājiem eksportētājiem. Šis konstatējums ir reprezentatīvs attiecībā uz visiem Taizemes eksportētājiem, jo, kā minēts 21. apsvērumā, ražotāji, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 80 % no visa Taizemes eksporta uz Savienību. |
| --- | --- |

(72)

Salīdzinot šādus pārdošanas apjomus EXW līmenī, tika konstatēts, ka cenas uz Savienības tirgu bija par aptuveni 20 % augstākas nekā tā paša ražojuma veida cenas uz trešām valstīm. Ņemot vērā ievērojami augstākās cenas Savienības tirgū, ir skaidrs, ka tas joprojām ir pievilcīgs tirgus Taizemes ražotājiem eksportētājiem. Šis konstatējums ir reprezentatīvs attiecībā uz visiem Taizemes eksportētājiem, jo, kā minēts 21. apsvērumā, ražotāji, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 80 % no visa Taizemes eksporta uz Savienību.

EXW

| (73) | Komisija arī norādīja, ka Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, tika piemēroti vidēji augstāki antidempinga maksājumi nekā uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā sadarbojās. Tāpēc ir lielāka iespējamība, ka šie uzņēmumi palielinātu eksportu uz Savienības tirgu, ja spēkā esošie antidempinga pasākumi beigtos. |
| --- | --- |

(73)

Komisija arī norādīja, ka Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, tika piemēroti vidēji augstāki antidempinga maksājumi nekā uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā sadarbojās. Tāpēc ir lielāka iespējamība, ka šie uzņēmumi palielinātu eksportu uz Savienības tirgu, ja spēkā esošie antidempinga pasākumi beigtos.

| (74) | Būtiskais Taizemes eksporta apjoms un tirgus daļa sākotnējā izmeklēšanas periodā (41 973 tonnas, 12,7 %) un turpinātais pārskatāmā ražojuma eksports no Taizemes uz Savienības tirgu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (13 643 tonnas, 3,9 %) ļauj Komisijai secināt, ka Savienības tirgus Taizemes pārskatāmā ražojuma ražotājiem ir pievilcīgs. |
| --- | --- |

(74)

Būtiskais Taizemes eksporta apjoms un tirgus daļa sākotnējā izmeklēšanas periodā (41 973 tonnas, 12,7 %) un turpinātais pārskatāmā ražojuma eksports no Taizemes uz Savienības tirgu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (13 643 tonnas, 3,9 %) ļauj Komisijai secināt, ka Savienības tirgus Taizemes pārskatāmā ražojuma ražotājiem ir pievilcīgs.

| (75) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taizemes valdība apgalvoja, ka eksporta apjomi no Taizemes salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanas periodu samazinājās ievērojami (–67 %). Tā arī apgalvoja – ņemot vērā, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 1 %, bet Taizemes eksporta uz Savienību tirgus daļa saglabājās stabila 3,9 % apmērā, dempinga turpināšanās iespējamība nepastāv. |
| --- | --- |

(75)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taizemes valdība apgalvoja, ka eksporta apjomi no Taizemes salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanas periodu samazinājās ievērojami (–67 %). Tā arī apgalvoja – ņemot vērā, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 1 %, bet Taizemes eksporta uz Savienību tirgus daļa saglabājās stabila 3,9 % apmērā, dempinga turpināšanās iespējamība nepastāv.

| (76) | Tomēr Taizemes valdība neapstrīd ne to, ka pārliecinoši lielākā daļa pārskatāmā ražojuma uz Savienību tika pārdota par dempinga cenām, ne arī to, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, pārskatāmā ražojuma eksports turpinājās ievērojamos daudzumos. Tāpēc Komisija tomēr saglabā savu konstatējumu par dempinga turpināšanās iespējamību. |
| --- | --- |

(76)

Tomēr Taizemes valdība neapstrīd ne to, ka pārliecinoši lielākā daļa pārskatāmā ražojuma uz Savienību tika pārdota par dempinga cenām, ne arī to, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, pārskatāmā ražojuma eksports turpinājās ievērojamos daudzumos. Tāpēc Komisija tomēr saglabā savu konstatējumu par dempinga turpināšanās iespējamību.

| (77) | Turklāt Taizemes valdība apgalvoja, ka Taizemes ražošanas jaudas korekcija un līdz ar to 66.–70. apsvērumā minētā neizmantotās ražošanas jaudas korekcija nav pamatota, bet nepamatoja savu apgalvojumu. Taizemes ražotājs eksportētājs, kura ražošanas jauda tika koriģēta, korekciju neapstrīdēja. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(77)

Turklāt Taizemes valdība apgalvoja, ka Taizemes ražošanas jaudas korekcija un līdz ar to 66.–70. apsvērumā minētā neizmantotās ražošanas jaudas korekcija nav pamatota, bet nepamatoja savu apgalvojumu. Taizemes ražotājs eksportētājs, kura ražošanas jauda tika koriģēta, korekciju neapstrīdēja. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (78) | Taizemes valdība arī apgalvoja – tā kā Taizemes eksporta apjomi veidoja tikai 0,9 % no Taizemes ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kopējās neizmantotās jaudas, Savienības tirgus vairs nav pievilcīgs Taizemes ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(78)

Taizemes valdība arī apgalvoja – tā kā Taizemes eksporta apjomi veidoja tikai 0,9 % no Taizemes ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kopējās neizmantotās jaudas, Savienības tirgus vairs nav pievilcīgs Taizemes ražotājiem eksportētājiem.

| (79) | Tomēr Taizemes eksporta apjoms faktiski bija aptuveni 9 % (13) no Taizemes kopējās neizmantotās jaudas. Tas apstiprina, ka Taizemes ražotāji eksportētāji turpina eksportēt ievērojamus apjomus uz Savienību, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, un tiem ir ievērojama neizmantotā jauda, lai palielinātu pārskatāmā ražojuma eksportu, ja pasākumi beigtos. |
| --- | --- |

(79)

Tomēr Taizemes eksporta apjoms faktiski bija aptuveni 9 % (13) no Taizemes kopējās neizmantotās jaudas. Tas apstiprina, ka Taizemes ražotāji eksportētāji turpina eksportēt ievērojamus apjomus uz Savienību, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, un tiem ir ievērojama neizmantotā jauda, lai palielinātu pārskatāmā ražojuma eksportu, ja pasākumi beigtos.

13

| (80) | Tādēļ, ja pašreizējie antidempinga pasākumi beigtos, imports no Taizemes Savienībā, visdrīzāk, ievērojami palielinātos un notiktu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(80)

Tādēļ, ja pašreizējie antidempinga pasākumi beigtos, imports no Taizemes Savienībā, visdrīzāk, ievērojami palielinātos un notiktu par dempinga cenām.

4.3.   Secinājumi

Secinājumi

| (81) | Tādējādi, jo īpaši ņemot vērā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatēto dempinga starpību, Taizemē pieejamo ievērojamo neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija secināja, ka, visticamāk, dempings turpinātos, ja pasākumi tiktu atcelti, un Savienības tirgū ievērojamos daudzumos ienāktu eksports par dempinga cenām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, ja spēkā esošie antidempinga pasākumi beigtos. |
| --- | --- |

(81)

Tādējādi, jo īpaši ņemot vērā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatēto dempinga starpību, Taizemē pieejamo ievērojamo neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija secināja, ka, visticamāk, dempings turpinātos, ja pasākumi tiktu atcelti, un Savienības tirgū ievērojamos daudzumos ienāktu eksports par dempinga cenām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, ja spēkā esošie antidempinga pasākumi beigtos.

5.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

5.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (82) | Attiecīgajā periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja apmēram 20 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(82)

Attiecīgajā periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja apmēram 20 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (83) | Pamatojoties uz informāciju, kuru sniedza Savienības ražošanas nozare, tika noteikts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir aptuveni 376 000 tonnu. Kā norādīts 15. apsvērumā, izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji, kas veido vairāk nekā 60 % no kopējā līdzīgā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(83)

Pamatojoties uz informāciju, kuru sniedza Savienības ražošanas nozare, tika noteikts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir aptuveni 376 000 tonnu. Kā norādīts 15. apsvērumā, izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji, kas veido vairāk nekā 60 % no kopējā līdzīgā ražošanas apjoma Savienībā.

5.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (84) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, summējot Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu Savienībā no Comext datubāzes (Eurostat). |
| --- | --- |

(84)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, summējot Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu Savienībā no Comext datubāzes (Eurostat).

Comext

Eurostat

| (85) | Visā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā nedaudz palielinājās (par 2 %).

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (t) | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš | 343 325 | 347 950 | 354 821 | 348 682 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 101 | 103 | 102 |
| Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(85)

Visā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā nedaudz palielinājās (par 2 %).

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā (t)

Patēriņš Savienībā (t)

2015

2016

2017

PIP

Kopējais patēriņš

343 325

347 950

354 821

348 682

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

101

101

103

103

102

102

Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Eurostat

5.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

5.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

| (86) | Komisija noteica importa no Taizemes apjomu Savienībā, pamatojoties uz datiem no Comext datubāzes (Eurostat), un importa tirgus daļu, salīdzinot šos importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kas norādīts 1. tabulā. |
| --- | --- |

(86)

Komisija noteica importa no Taizemes apjomu Savienībā, pamatojoties uz datiem no Comext datubāzes (Eurostat), un importa tirgus daļu, salīdzinot šos importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kas norādīts 1. tabulā.

Comext

Eurostat

| (87) | Pārskatāmā ražojuma imports no Taizemes Savienībā palielinājās par 3 % – no 13 307 tonnām 2015. gadā līdz aptuveni 13 643 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – pēc 12 % samazinājuma 2016. gadā.

  2. tabula


  Importa apjoms Savienībā no Taizemes (t) | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Taizemes | 13 307 | 11 674 | 12 341 | 13 643 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 88 | 93 | 103 |
| Avots: Eurostat. |

(87)

Pārskatāmā ražojuma imports no Taizemes Savienībā palielinājās par 3 % – no 13 307 tonnām 2015. gadā līdz aptuveni 13 643 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – pēc 12 % samazinājuma 2016. gadā.

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms Savienībā no Taizemes (t)

Importa apjoms Savienībā no Taizemes (t)

2015

2016

2017

PIP

Importa apjoms no Taizemes

13 307

11 674

12 341

13 643

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

88

88

93

93

103

103

Avots: Eurostat.

| (88) | Atbilstošā Taizemes eksportētāju tirgus daļa Savienības tirgū mainījās līdzīgi importa apjomam un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 3,9 %.

  3. tabula


  Importa no Taizemes tirgus daļa (%) | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no Taizemes tirgus daļa | 3,9 | 3,4 | 3,5 | 3,9 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 87 | 90 | 100 |
| Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(88)

Atbilstošā Taizemes eksportētāju tirgus daļa Savienības tirgū mainījās līdzīgi importa apjomam un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 3,9 %.

3. tabula

3. tabula

Importa no Taizemes tirgus daļa (%)

Importa no Taizemes tirgus daļa (%)

2015

2016

2017

PIP

Importa no Taizemes tirgus daļa

3,9

3,4

3,5

3,9

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

87

87

90

90

100

100

Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Eurostat

5.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu starpība

Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu starpība

| (89) | Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz datiem no Comext datubāzes (Eurostat). |
| --- | --- |

(89)

Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz datiem no Comext datubāzes (Eurostat).

Comext

Eurostat

| (90) | Pārskatāmā ražojuma importa no Taizemes vidējā cena attiecīgajā periodā samazinājās par 15 %.

  4. tabula


  Importa no Taizemes vidējā cena (EUR/t) | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no Taizemes cena | 929 | 913 | 869 | 786 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 98 | 94 | 85 |
| Avots: Eurostat. |

(90)

Pārskatāmā ražojuma importa no Taizemes vidējā cena attiecīgajā periodā samazinājās par 15 %.

4. tabula

4. tabula

Importa no Taizemes vidējā cena (EUR/t)

Importa no Taizemes vidējā cena (EUR/t)

2015

2016

2017

PIP

Importa no Taizemes cena

929

913

869

786

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

98

98

94

94

85

85

Avots: Eurostat.

| (91) | Cenu starpību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:






  a) | katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko atlasītajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī), un |
| --- | --- | --- |

(91)

Cenu starpību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:

a)

katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko atlasītajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī), un

EXW

| b) | atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās importa cenas, ko atlasītie Taizemes ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, noteica pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī, ar attiecīgām korekcijām, kas saistītas ar parastajiem muitas nodokļiem un importēšanas izmaksām, ieskaitot izkraušanu un muitošanu. |
| --- | --- |

b)

atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās importa cenas, ko atlasītie Taizemes ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, noteica pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī, ar attiecīgām korekcijām, kas saistītas ar parastajiem muitas nodokļiem un importēšanas izmaksām, ieskaitot izkraušanu un muitošanu.

CIF

| (92) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tika konstatēts, ka attiecīgās valsts izcelsmes importa vidējās svērtās cenas Savienības tirgū bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas par – 0,7 % līdz 4,25 %. Pēc apjoma apmēram 79 % atlasīto Taizemes ražotāju eksportētāju izcelsmes importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(92)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tika konstatēts, ka attiecīgās valsts izcelsmes importa vidējās svērtās cenas Savienības tirgū bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas par – 0,7 % līdz 4,25 %. Pēc apjoma apmēram 79 % atlasīto Taizemes ražotāju eksportētāju izcelsmes importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

5.4.   Imports no trešām valstīm, izņemot Taizemi

Imports no trešām valstīm, izņemot Taizemi

| (93) | Cukurkukurūzas imports no trešām valstīm, izņemot Taizemi, galvenokārt notika no Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”). |
| --- | --- |

(93)

Cukurkukurūzas imports no trešām valstīm, izņemot Taizemi, galvenokārt notika no Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”).

| (94) | Citu trešo valstu izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgajā laika posmā samazinājās no 2,2 % līdz 1,2 %. Divu lielāko eksportētājvalstu, izņemot Taizemi, individuālā tirgus daļa saglabājās zem 1 %.

  5. tabula


  Importa tirgus daļa | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ASV | 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,6 % |
| Ķīna | 0,6 % | 0,4 % | 0,3 % | 0,4 % |
| Citas valstis | 0,7 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Kopā | 2,2 % | 1,7 % | 1,1 % | 1,2 % |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 79 | 52 | 55 |
| Avots: Eurostat. |

(94)

Citu trešo valstu izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgajā laika posmā samazinājās no 2,2 % līdz 1,2 %. Divu lielāko eksportētājvalstu, izņemot Taizemi, individuālā tirgus daļa saglabājās zem 1 %.

5. tabula

5. tabula

Importa tirgus daļa

Importa tirgus daļa

2015

2016

2017

PIP

ASV

0,9 %

0,8 %

0,6 %

0,6 %

Ķīna

0,6 %

0,4 %

0,3 %

0,4 %

Citas valstis

0,7 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

Kopā

2,2 %

1,7 %

1,1 %

1,2 %

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

79

79

52

52

55

55

Avots: Eurostat.

Avots: Eurostat.

5.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

5.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (95) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(95)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (96) | Šim tirgum cita starpā ir raksturīgi divi pārdošanas kanāli, t. i., pārdošana ar ražotāja zīmolu un pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu. Pārdošana pirmajā kanālā salīdzinājumā ar otro kanālu parasti saistīta ar augstākām pārdošanas izmaksām, jo īpaši, lai segtu mārketinga un reklāmas izmaksas, un tas ir arī cēlonis augstākai pārdošanas cenai. |
| --- | --- |

(96)

Šim tirgum cita starpā ir raksturīgi divi pārdošanas kanāli, t. i., pārdošana ar ražotāja zīmolu un pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu. Pārdošana pirmajā kanālā salīdzinājumā ar otro kanālu parasti saistīta ar augstākām pārdošanas izmaksām, jo īpaši, lai segtu mārketinga un reklāmas izmaksas, un tas ir arī cēlonis augstākai pārdošanas cenai.

| (97) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viss konkurējošais imports no atlasītajiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ietilpst otrajā kanālā, proti, mazumtirgotāja zīmola kanālā. Tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu kaitējuma analīzē attiecīgā gadījumā nošķirt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomus ar ražotāja zīmolu no pārdošanas apjomiem ar mazumtirgotāja zīmolu, jo imports par dempinga cenām konkurē ar Savienības ražošanas nozares līdzīgajiem ražojumiem, ko pārdod ar mazumtirgotāja zīmolu. Šāda nošķiršana jo īpaši tika veikta, lai noteiktu pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un rentabilitāti. Tomēr, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, 9., 13. un 16. tabulā norādīts un analizēts arī kopapjoms (gan pārdošanai ar ražotāja zīmolu, gan ar mazumtirgotāja zīmolu). Pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi ar mazumtirgotāja zīmolu atbilda apmēram 67 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un apmēram 57 % no pārdošanas vērtības. |
| --- | --- |

(97)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viss konkurējošais imports no atlasītajiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ietilpst otrajā kanālā, proti, mazumtirgotāja zīmola kanālā. Tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu kaitējuma analīzē attiecīgā gadījumā nošķirt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomus ar ražotāja zīmolu no pārdošanas apjomiem ar mazumtirgotāja zīmolu, jo imports par dempinga cenām konkurē ar Savienības ražošanas nozares līdzīgajiem ražojumiem, ko pārdod ar mazumtirgotāja zīmolu. Šāda nošķiršana jo īpaši tika veikta, lai noteiktu pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un rentabilitāti. Tomēr, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, 9., 13. un 16. tabulā norādīts un analizēts arī kopapjoms (gan pārdošanai ar ražotāja zīmolu, gan ar mazumtirgotāja zīmolu). Pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi ar mazumtirgotāja zīmolu atbilda apmēram 67 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un apmēram 57 % no pārdošanas vērtības.

| (98) | Ņemot vērā, ka Savienībā cukurkukurūza tiek pārstrādāta tikai vasaras mēnešos, vairāki kaitējuma rādītāji ir gandrīz identiski 2017. gadā un PIP (no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam). Tas jo īpaši attiecas uz ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā, ka Savienībā cukurkukurūza tiek pārstrādāta tikai vasaras mēnešos, vairāki kaitējuma rādītāji ir gandrīz identiski 2017. gadā un PIP (no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam). Tas jo īpaši attiecas uz ražošanas apjomu un ražošanas jaudu.

| (99) | Kā minēts 14. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(99)

Kā minēts 14. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase.

| (100) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares iesniegtajiem datiem un pārbaudītām atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(100)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares iesniegtajiem datiem un pārbaudītām atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

| (101) | Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti atlasīto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(101)

Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti atlasīto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem.

| (102) | Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(102)

Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (103) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(103)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (104) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(104)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

5.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

5.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (105) | No apmēram 359 000 tonnām 2015. gadā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 5 %.

  6. tabula


  Ražošana Savienībā | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 359 250 | 343 539 | 376 337 | 376 437 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 96 | 105 | 105 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(105)

No apmēram 359 000 tonnām 2015. gadā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 5 %.

6. tabula

6. tabula

Ražošana Savienībā

Ražošana Savienībā

2015

2016

2017

PIP

Ražošanas apjoms (t)

359 250

343 539

376 337

376 437

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

96

96

105

105

105

105

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (106) | Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila.

  7. tabula


  Savienības ražošanas jauda | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jauda (t) | 465 311 | 465 370 | 465 876 | 465 876 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(106)

Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila.

7. tabula

7. tabula

Savienības ražošanas jauda

Savienības ražošanas jauda

2015

2016

2017

PIP

Jauda (t)

465 311

465 370

465 876

465 876

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (107) | Jaudas izmantojumam bija tāda pati tendence kā ražošanai – tas attiecīgajā periodā palielinājās par 5 % (līdz 81 %).

  8. tabula


  Savienības jaudas izmantojums | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaudas izmantojums (%) | 77 | 74 | 81 | 81 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 96 | 105 | 105 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(107)

Jaudas izmantojumam bija tāda pati tendence kā ražošanai – tas attiecīgajā periodā palielinājās par 5 % (līdz 81 %).

8. tabula

8. tabula

Savienības jaudas izmantojums

Savienības jaudas izmantojums

2015

2016

2017

PIP

Jaudas izmantojums (%)

77

74

81

81

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

96

96

105

105

105

105

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (108) | Savienības ražošanas nozares veiktās pārdošanas nesaistītiem pircējiem apjoms Savienības tirgū tai produkcijai, kas paredzēta mazumtirgotāja zīmolam, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās par 3 %.

  9. tabula


  Savienības pārdošanas apjoms | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības pārdošanas apjoms (ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (t) | 214 495 | 219 646 | 225 522 | 220 839 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 102 | 105 | 103 |
| Savienības pārdošanas apjoms (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (t) | 322 501 | 330 246 | 338 455 | 330 875 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 102 | 105 | 103 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(108)

Savienības ražošanas nozares veiktās pārdošanas nesaistītiem pircējiem apjoms Savienības tirgū tai produkcijai, kas paredzēta mazumtirgotāja zīmolam, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās par 3 %.

9. tabula

9. tabula

Savienības pārdošanas apjoms

Savienības pārdošanas apjoms

2015

2016

2017

PIP

Savienības pārdošanas apjoms (ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (t)

214 495

219 646

225 522

220 839

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

102

102

105

105

103

103

Savienības pārdošanas apjoms (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (t)

322 501

330 246

338 455

330 875

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

102

102

105

105

103

103

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (109) | Savienības ražošanas nozares produkcijas pārdošanas nesaistītiem pircējiem kopapjoms Savienības tirgū (gan ar ražotāja, gan ar mazumtirgotāja zīmolu) bija ar tādu pašu tendenci kā pārdošanai ar mazumtirgotāja zīmolu, t. i., attiecīgajā periodā tas palielinājās par 3 %. |
| --- | --- |

(109)

Savienības ražošanas nozares produkcijas pārdošanas nesaistītiem pircējiem kopapjoms Savienības tirgū (gan ar ražotāja, gan ar mazumtirgotāja zīmolu) bija ar tādu pašu tendenci kā pārdošanai ar mazumtirgotāja zīmolu, t. i., attiecīgajā periodā tas palielinājās par 3 %.

| (110) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2015. gadā bija 94 %, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā palielinājās par vienu procentpunktu līdz 95 %.

  10. tabula


  Savienības tirgus daļa | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (%) | 94 | 95 | 95 | 95 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(110)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2015. gadā bija 94 %, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā palielinājās par vienu procentpunktu līdz 95 %.

10. tabula

10. tabula

Savienības tirgus daļa

Savienības tirgus daļa

2015

2016

2017

PIP

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (%)

94

95

95

95

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

101

101

101

101

101

101

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.5.2.3.   Izaugsme

Izaugsme

| (111) | Laikposmā no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam patēriņš Savienībā nedaudz palielinājās (par 2 %), bet Savienības ražošanas nozarei ar augstāku pārdošanas apjomu izdevās palielināt savu tirgus daļu par 1 %. |
| --- | --- |

(111)

Laikposmā no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam patēriņš Savienībā nedaudz palielinājās (par 2 %), bet Savienības ražošanas nozarei ar augstāku pārdošanas apjomu izdevās palielināt savu tirgus daļu par 1 %.

5.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (112) | Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis vispirms no 2015. līdz 2017. gadam samazinājās par 11 %, bet tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieauga par 6 procentpunktiem. Kopumā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 5 % – no apmēram 2 200 līdz apmēram 2 100 pilnslodzes ekvivalentiem (PSE).

  11. tabula


  Nodarbinātība | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (PSE) | 2 203 | 1 993 | 1 964 | 2 092 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 90 | 89 | 95 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(112)

Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis vispirms no 2015. līdz 2017. gadam samazinājās par 11 %, bet tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieauga par 6 procentpunktiem. Kopumā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 5 % – no apmēram 2 200 līdz apmēram 2 100 pilnslodzes ekvivalentiem (PSE).

11. tabula

11. tabula

Nodarbinātība

Nodarbinātība

2015

2016

2017

PIP

Nodarbinātība (PSE)

2 203

1 993

1 964

2 092

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

90

90

89

89

95

95

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (113) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā izlaidi (tonnās) uz PSE gadā, sākotnēji bija 163 tonnas uz PSE un vispirms no 2015. līdz 2017. gadam palielinājās par 17 %, bet tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 7 procentpunktiem. Kopumā ražīgums palielinājās par 10 % – līdz 180 tonnām uz PSE gadā. Tas atspoguļo sarežģītu iekārtu lielāku izmantošanu uz roku darba rēķina.

  12. tabula


  Ražīgums Savienībā | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums (t/PSE) | 163 | 172 | 192 | 180 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 106 | 117 | 110 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(113)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā izlaidi (tonnās) uz PSE gadā, sākotnēji bija 163 tonnas uz PSE un vispirms no 2015. līdz 2017. gadam palielinājās par 17 %, bet tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 7 procentpunktiem. Kopumā ražīgums palielinājās par 10 % – līdz 180 tonnām uz PSE gadā. Tas atspoguļo sarežģītu iekārtu lielāku izmantošanu uz roku darba rēķina.

12. tabula

12. tabula

Ražīgums Savienībā

Ražīgums Savienībā

2015

2016

2017

PIP

Ražīgums (t/PSE)

163

172

192

180

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

106

106

117

117

110

110

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (114) | Izmeklēšanā tika konstatēta dempinga turpināšanās, kā arī tas, ka valsts mēroga dempinga starpība, kas norādīta 63. apsvērumā, ir virs de minimis līmeņa. |
| --- | --- |

(114)

Izmeklēšanā tika konstatēta dempinga turpināšanās, kā arī tas, ka valsts mēroga dempinga starpība, kas norādīta 63. apsvērumā, ir virs de minimis līmeņa.

de minimis

| (115) | Tajā pašā laikā, lai gan pārskatāmā ražojuma importa apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija salīdzinoši neliels, tas tomēr bija ievērojams – 3,9 %. |
| --- | --- |

(115)

Tajā pašā laikā, lai gan pārskatāmā ražojuma importa apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija salīdzinoši neliels, tas tomēr bija ievērojams – 3,9 %.

| (116) | Analizētie makroekonomiskie un mikroekonomiskie rādītāji liecina – lai gan antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma novēršanu, ražošanas nozare joprojām ir pakļauta pastāvīgam spiedienam, jo Taizemes ražotāju eksportētāju noteiktās cenas ir zemas. |
| --- | --- |

(116)

Analizētie makroekonomiskie un mikroekonomiskie rādītāji liecina – lai gan antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma novēršanu, ražošanas nozare joprojām ir pakļauta pastāvīgam spiedienam, jo Taizemes ražotāju eksportētāju noteiktās cenas ir zemas.

| (117) | Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, rentabilitāte ir zema. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas šajā tirgus segmentā samazinājās par 8 %, savukārt ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par aptuveni 1 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja atpelnīt izmaksas, un tas izraisīja ievērojamus zaudējumus. Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas biznesā mazumtirgotāja zīmols ir nozīmīgs (apmēram 67 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma un apmēram 57 % no pārdošanas vērtības), tāpēc tas ietekmē kopējo rentabilitāti. Tādējādi nevar konstatēt faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga mazumtirgotāja zīmola segmentā, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta. |
| --- | --- |

(117)

Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, rentabilitāte ir zema. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas šajā tirgus segmentā samazinājās par 8 %, savukārt ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par aptuveni 1 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja atpelnīt izmaksas, un tas izraisīja ievērojamus zaudējumus. Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas biznesā mazumtirgotāja zīmols ir nozīmīgs (apmēram 67 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma un apmēram 57 % no pārdošanas vērtības), tāpēc tas ietekmē kopējo rentabilitāti. Tādējādi nevar konstatēt faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga mazumtirgotāja zīmola segmentā, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta.

5.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

5.5.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (118) | Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmola ražojumu vienības cenas nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā samazinājās par 8 % līdz 1 114 EUR/t. |
| --- | --- |

(118)

Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmola ražojumu vienības cenas nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā samazinājās par 8 % līdz 1 114 EUR/t.

| (119) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū gan ražotāja, gan mazumtirgotāja zīmola segmentā attiecīgajā periodā samazinājās par 4 % līdz 1 311 EUR/t.

  13. tabula


  Vienības cena Savienības tirgū | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības vienības cena (ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (EUR/t) | 1 204 | 1 106 | 1 095 | 1 114 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 92 | 91 | 92 |
| Savienības vienības cena (ar ražotāja zīmolu un ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (EUR/t) | 1 365 | 1 291 | 1 289 | 1 311 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 95 | 94 | 96 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(119)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū gan ražotāja, gan mazumtirgotāja zīmola segmentā attiecīgajā periodā samazinājās par 4 % līdz 1 311 EUR/t.

13. tabula

13. tabula

Vienības cena Savienības tirgū

Vienības cena Savienības tirgū

2015

2016

2017

PIP

Savienības vienības cena (ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (EUR/t)

1 204

1 106

1 095

1 114

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

92

92

91

91

92

92

Savienības vienības cena (ar ražotāja zīmolu un ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (EUR/t)

1 365

1 291

1 289

1 311

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

95

95

94

94

96

96

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (120) | No 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto palielinājās par 8 %, ņemot vērā kopējo darbaspēka izmaksu pieaugumu par 2 % un par 5 % zemāku nodarbinātību (PSE) tajā pašā periodā.

  14. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbaspēka izmaksas (EUR/PSE) | 30 529 | 32 581 | 35 537 | 32 903 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 107 | 116 | 108 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.
  PSE ir pilnslodzes ekvivalents. |

(120)

No 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto palielinājās par 8 %, ņemot vērā kopējo darbaspēka izmaksu pieaugumu par 2 % un par 5 % zemāku nodarbinātību (PSE) tajā pašā periodā.

14. tabula

14. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

2015

2016

2017

PIP

Darbaspēka izmaksas (EUR/PSE)

30 529

32 581

35 537

32 903

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

107

107

116

116

108

108

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

PSE ir pilnslodzes ekvivalents.

5.5.3.3.   Krājumi

Krājumi

| (121) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās samazinājās. Tie samazinājās par 6 % 2016. un 2017. gadā un par 59 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr jānorāda, ka lielais krājumu apjoms katra kalendārā gada beigās saistīts ar to, ka ražas novākšana un konservēšana parasti ik gadu notiek septembra beigās. Tāpēc krājumi tiek papildināti tikai vasaras ražas novākšanas laikā un tiek izmantoti visa gada laikā, tāpēc krājumu līmeņi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir jāvērtē atsevišķi.

  15. tabula


  Krājumi | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 198 629 | 186 248 | 186 136 | 80 885 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 94 | 94 | 41 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(121)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās samazinājās. Tie samazinājās par 6 % 2016. un 2017. gadā un par 59 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr jānorāda, ka lielais krājumu apjoms katra kalendārā gada beigās saistīts ar to, ka ražas novākšana un konservēšana parasti ik gadu notiek septembra beigās. Tāpēc krājumi tiek papildināti tikai vasaras ražas novākšanas laikā un tiek izmantoti visa gada laikā, tāpēc krājumu līmeņi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir jāvērtē atsevišķi.

15. tabula

15. tabula

Krājumi

Krājumi

2015

2016

2017

PIP

Krājumi perioda beigās (t)

198 629

186 248

186 136

80 885

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

94

94

94

94

41

41

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (122) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte, izteikta procentos no neto pārdošanas apjoma, samazinājās no 5,2 % peļņas 2015. gadā līdz 0,7 % zaudējumiem pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā. |
| --- | --- |

(122)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte, izteikta procentos no neto pārdošanas apjoma, samazinājās no 5,2 % peļņas 2015. gadā līdz 0,7 % zaudējumiem pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā.

| (123) | Arī Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte samazinājās no 10 % 2015. gadā līdz 6,7 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā. Tādējādi šis kritums ir mazāks nekā pārdošanai tikai ar mazumtirgotāja zīmolu. Rentabilitātes samazinājums skaidrojams ar to, ka pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %, kaut arī šajā pašā periodā ražošanas izmaksas (galvenokārt nepārstrādātas cukurkukurūzas un skārdeņu izmaksas) pieauga par 1 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi novirzīt pieaugušās ražošanas izmaksas uz pircējiem. |
| --- | --- |

(123)

Arī Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte samazinājās no 10 % 2015. gadā līdz 6,7 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā. Tādējādi šis kritums ir mazāks nekā pārdošanai tikai ar mazumtirgotāja zīmolu. Rentabilitātes samazinājums skaidrojams ar to, ka pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %, kaut arī šajā pašā periodā ražošanas izmaksas (galvenokārt nepārstrādātas cukurkukurūzas un skārdeņu izmaksas) pieauga par 1 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi novirzīt pieaugušās ražošanas izmaksas uz pircējiem.

| (124) | Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izteic kā peļņu (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, kopumā atbilda iepriekšminētajai rentabilitātes tendencei. Tā samazinājās no aptuveni 49 % 2015. gadā līdz 31,7 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā, tādējādi attiecīgajā periodā samazinoties par 35 %. |
| --- | --- |

(124)

Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izteic kā peļņu (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, kopumā atbilda iepriekšminētajai rentabilitātes tendencei. Tā samazinājās no aptuveni 49 % 2015. gadā līdz 31,7 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā, tādējādi attiecīgajā periodā samazinoties par 35 %.

| (125) | Neto skaidras naudas plūsma no pamatdarbības 2015. gadā bija apmēram 17 miljoni EUR. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā palielinājās līdz aptuveni 24 miljoniem EUR (t. i., par 42 %). Neviens no atlasītajiem Savienības ražotājiem nav norādījis, ka tam būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.

  16. tabula


  Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības rentabilitāte (ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma) | 5,2 | –1,4 | –2,6 | –0,7 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | –27 | –50 | –13 |
| Savienības rentabilitāte (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma) | 10,0 | 6,1 | 4,8 | 6,7 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 61 | 48 | 67 |
| INI (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (peļņa % no neto ieguldījumu uzskaites vērtības) | 49,0 | 27,3 | 23,7 | 31,7 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 56 | 48 | 65 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(125)

Neto skaidras naudas plūsma no pamatdarbības 2015. gadā bija apmēram 17 miljoni EUR. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā palielinājās līdz aptuveni 24 miljoniem EUR (t. i., par 42 %). Neviens no atlasītajiem Savienības ražotājiem nav norādījis, ka tam būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.

16. tabula

16. tabula

Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

2015

2016

2017

PIP

Savienības rentabilitāte (ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma)

5,2

–1,4

–2,6

–0,7

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

–27

–27

–50

–50

–13

–13

Savienības rentabilitāte (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma)

10,0

6,1

4,8

6,7

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

61

61

48

48

67

67

INI (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (peļņa % no neto ieguldījumu uzskaites vērtības)

49,0

27,3

23,7

31,7

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

56

56

48

48

65

65

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

17. tabula

17. tabula

Naudas plūsma

Naudas plūsma

| | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR) | 17 197 966 | 32 293 239 | 16 496 604 | 24 404 977 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 188 | 96 | 142 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

2015

2016

2017

PIP

Naudas plūsma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR)

17 197 966

32 293 239

16 496 604

24 404 977

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

188

188

96

96

142

142

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (126) | Savienības ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā attiecīgajā periodā nepārtraukti palielinājās – no aptuveni 4 miljoniem EUR 2015. gadā līdz aptuveni 8 miljoniem EUR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i., tie palielinājās par 85 %. Ieguldījumi tika veikti, lai atjaunotu esošās iekārtas un palielinātu ražīgumu.

  18. tabula


  Ieguldījumi | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (EUR) | 4 446 615 | 5 622 002 | 7 744 202 | 8 232 340 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 126 | 174 | 185 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(126)

Savienības ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā attiecīgajā periodā nepārtraukti palielinājās – no aptuveni 4 miljoniem EUR 2015. gadā līdz aptuveni 8 miljoniem EUR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i., tie palielinājās par 85 %. Ieguldījumi tika veikti, lai atjaunotu esošās iekārtas un palielinātu ražīgumu.

18. tabula

18. tabula

Ieguldījumi

Ieguldījumi

2015

2016

2017

PIP

Neto ieguldījumi (EUR)

4 446 615

5 622 002

7 744 202

8 232 340

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

126

126

174

174

185

185

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.6.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

| (127) | Vairāki rādītāji no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam mainījās negatīvi. Samazinājās ienākums no ieguldījumiem un pārdošanas rentabilitāte, kā arī nodarbinātība (par 5 %). Imports no Taizemes palielinājās, bet tā vidējā cena samazinājās. Ļoti laba raža 2014. gadā radīja lielus krājumu apjomus 2015. gadā. Tajā pašā laikā imports no Taizemes par zemām cenām vēl vairāk negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozari. Reaģējot uz to, Savienības ražošanas nozare 2016. gadā samazināja cenas un ražošanu, kā arī likvidēja krājumus, un tas negatīvi ietekmēja tās rentabilitāti. Savienības ražošanas nozare varēja palielināt ražošanas apjomu tikai 2017. gadā, bet, ņemot vērā viena kalendārā gada starpību starp ražošanu un pārdošanu, rentabilitāte sasniedza zemāko līmeni. |
| --- | --- |

(127)

Vairāki rādītāji no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam mainījās negatīvi. Samazinājās ienākums no ieguldījumiem un pārdošanas rentabilitāte, kā arī nodarbinātība (par 5 %). Imports no Taizemes palielinājās, bet tā vidējā cena samazinājās. Ļoti laba raža 2014. gadā radīja lielus krājumu apjomus 2015. gadā. Tajā pašā laikā imports no Taizemes par zemām cenām vēl vairāk negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozari. Reaģējot uz to, Savienības ražošanas nozare 2016. gadā samazināja cenas un ražošanu, kā arī likvidēja krājumus, un tas negatīvi ietekmēja tās rentabilitāti. Savienības ražošanas nozare varēja palielināt ražošanas apjomu tikai 2017. gadā, bet, ņemot vērā viena kalendārā gada starpību starp ražošanu un pārdošanu, rentabilitāte sasniedza zemāko līmeni.

| (128) | Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas pārdošana mazumtirgotāja zīmola segmentā lielākajā daļā attiecīgā perioda bija ar zaudējumiem. Nozarē ir vajadzīga pārdošana ar mazumtirdzniecības zīmolu, jo tā veido vairāk nekā pusi no nozares pārdošanas apjoma. Ņemot vērā, cik nozīmīga kopējā pārdošanas vērtībā ir pārdošana ar mazumtirdzniecības zīmolu, kopējā rentabilitāte samazinājās no 10 % līdz 6,7 %. |
| --- | --- |

(128)

Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas pārdošana mazumtirgotāja zīmola segmentā lielākajā daļā attiecīgā perioda bija ar zaudējumiem. Nozarē ir vajadzīga pārdošana ar mazumtirdzniecības zīmolu, jo tā veido vairāk nekā pusi no nozares pārdošanas apjoma. Ņemot vērā, cik nozīmīga kopējā pārdošanas vērtībā ir pārdošana ar mazumtirdzniecības zīmolu, kopējā rentabilitāte samazinājās no 10 % līdz 6,7 %.

| (129) | Daži rādītāji attīstījās pozitīvi. Jaudas izmantojums palielinājās līdz 81 %. Ievērojami pieauga arī naudas plūsma un ieguldījumi. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, palielinājās par 3 %. Kopējais pārdošanas apjoms abiem segmentiem kopā palielinājās par tādu pašu procentuālo apjomu. Tomēr jānorāda, ka imports no Taizemes neļāva Savienības ražošanas nozarei novirzīt izmaksu pieaugumu uz pircējiem, tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja sasniegt apmierinošu rentabilitātes līmeni, lai saglabātu būtisku tirgus daļu tirgū, kurā konkurē tikai Savienības ražošanas nozare un imports no Taizemes, jo imports no citām trešām valstīm ir izkliedēts un nenozīmīgs. |
| --- | --- |

(129)

Daži rādītāji attīstījās pozitīvi. Jaudas izmantojums palielinājās līdz 81 %. Ievērojami pieauga arī naudas plūsma un ieguldījumi. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, palielinājās par 3 %. Kopējais pārdošanas apjoms abiem segmentiem kopā palielinājās par tādu pašu procentuālo apjomu. Tomēr jānorāda, ka imports no Taizemes neļāva Savienības ražošanas nozarei novirzīt izmaksu pieaugumu uz pircējiem, tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja sasniegt apmierinošu rentabilitātes līmeni, lai saglabātu būtisku tirgus daļu tirgū, kurā konkurē tikai Savienības ražošanas nozare un imports no Taizemes, jo imports no citām trešām valstīm ir izkliedēts un nenozīmīgs.

| (130) | Savienības ražošanas nozarē, skatot abus segmentus (mazumtirgotāja zīmolu un ražotāja zīmolu), vērojama atšķirīga situācija. No vienas puses, ražotāja zīmola segmentā Savienības ražošanas nozare nesaskaras ar spēcīgu tiešo konkurenci. Zīmolu īpašnieki ir spēcīgi, un tirgus ir konsolidēts. No otras puses, mazumtirgotāji ir cenu noteicēji mazumtirgotāja zīmola segmentā. Konkurencē ar importu no Taizemes cenas pastāvīgi tiek pakļautas spiedienam. Tādējādi Savienības ražotājiem ir grūtāk nodot ražošanas izmaksu (galvenokārt par cukurkukurūzu un skārdenēm) pieaugumu mazumtirgotājiem, ņemot vērā cenu spiedienu, ko rada imports no Taizemes. |
| --- | --- |

(130)

Savienības ražošanas nozarē, skatot abus segmentus (mazumtirgotāja zīmolu un ražotāja zīmolu), vērojama atšķirīga situācija. No vienas puses, ražotāja zīmola segmentā Savienības ražošanas nozare nesaskaras ar spēcīgu tiešo konkurenci. Zīmolu īpašnieki ir spēcīgi, un tirgus ir konsolidēts. No otras puses, mazumtirgotāji ir cenu noteicēji mazumtirgotāja zīmola segmentā. Konkurencē ar importu no Taizemes cenas pastāvīgi tiek pakļautas spiedienam. Tādējādi Savienības ražotājiem ir grūtāk nodot ražošanas izmaksu (galvenokārt par cukurkukurūzu un skārdenēm) pieaugumu mazumtirgotājiem, ņemot vērā cenu spiedienu, ko rada imports no Taizemes.

| (131) | Savienības ražošanas nozare, šķiet, ir spējusi palielināt savu tirgus daļu, dodot priekšroku apjomam, nevis cenām. Tomēr nevar ignorēt to, ka lielākajā daļā attiecīgā perioda lielākā daļa Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas biznesa (ar mazumtirgotāja zīmolu) ir bijusi ar zaudējumiem. |
| --- | --- |

(131)

Savienības ražošanas nozare, šķiet, ir spējusi palielināt savu tirgus daļu, dodot priekšroku apjomam, nevis cenām. Tomēr nevar ignorēt to, ka lielākajā daļā attiecīgā perioda lielākā daļa Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas biznesa (ar mazumtirgotāja zīmolu) ir bijusi ar zaudējumiem.

| (132) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taizemes valdība un divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka iespējamus draudus rada pieaugošais cukurkukurūzas importa apjoms no Ķīnas par zemākām importa cenām, nevis imports no Taizemes. |
| --- | --- |

(132)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taizemes valdība un divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka iespējamus draudus rada pieaugošais cukurkukurūzas importa apjoms no Ķīnas par zemākām importa cenām, nevis imports no Taizemes.

| (133) | Lai gan Ķīnas izcelsmes importam ir zemāka vidējā cena, importa apjomi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija neievērojami (0,4 % tirgus daļa), tāpēc kaitējuma novērtējumā šis imports netika ņemts vērā. Šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(133)

Lai gan Ķīnas izcelsmes importam ir zemāka vidējā cena, importa apjomi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija neievērojami (0,4 % tirgus daļa), tāpēc kaitējuma novērtējumā šis imports netika ņemts vērā. Šis apgalvojums tika noraidīts.

| (134) | Taizemes valdība un abi ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares sliktie darbības rādītāji ir saistīti ar laika apstākļiem Eiropā 2018. gadā. Abi ražotāji eksportētāji atsaucās uz rakstu presē (14) par 2018. gada kukurūzas ražas novākšanu. Komisija vispirms norāda, ka 2018. gada cukurkukurūzas raža neietekmē Savienības ražošanas nozares rezultātus attiecīgajā periodā (līdz 2018. gada jūnijam), jo pārdošana līdz 2018. gada jūnijam ir saistīta ar iepriekšējā gada ražu. Otrkārt, šis raksts nav vērā ņemams, jo kukurūza atšķiras no cukurkukurūzas – tas ir cits augs, kuru neizmanto pārskatāmā ražojuma ražošanai. |
| --- | --- |

(134)

Taizemes valdība un abi ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares sliktie darbības rādītāji ir saistīti ar laika apstākļiem Eiropā 2018. gadā. Abi ražotāji eksportētāji atsaucās uz rakstu presē (14) par 2018. gada kukurūzas ražas novākšanu. Komisija vispirms norāda, ka 2018. gada cukurkukurūzas raža neietekmē Savienības ražošanas nozares rezultātus attiecīgajā periodā (līdz 2018. gada jūnijam), jo pārdošana līdz 2018. gada jūnijam ir saistīta ar iepriekšējā gada ražu. Otrkārt, šis raksts nav vērā ņemams, jo kukurūza atšķiras no cukurkukurūzas – tas ir cits augs, kuru neizmanto pārskatāmā ražojuma ražošanai.

14

| (135) | Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka kaitējuma novērtējumā būtu jānošķir lielas skārdenes, ko pārdod ar mazumtirgotāja zīmolu, kur Taizemes ražotāju eksportētāju tirgus daļa bija no 20 % līdz 30 % un Savienības ražošanas nozarei bija zema rentabilitāte un tā cieta būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(135)

Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka kaitējuma novērtējumā būtu jānošķir lielas skārdenes, ko pārdod ar mazumtirgotāja zīmolu, kur Taizemes ražotāju eksportētāju tirgus daļa bija no 20 % līdz 30 % un Savienības ražošanas nozarei bija zema rentabilitāte un tā cieta būtisku kaitējumu.

| (136) | Kā minēts 96. apsvērumā, cukurkukurūzas tirgū ir divi tirdzniecības kanāli – mazumtirgotāja zīmols un ražotāja zīmols. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikts maksājums, kaitējuma novērtējums tika balstīts uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem kopumā (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols), kā arī uz vairākiem kaitējuma rādītājiem (rentabilitāte, pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas), kas attiecās uz mazumtirgotāja zīmolu. Nav apstākļu izmaiņu, kas pamatotu atšķirīgas metodikas izmantošanu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(136)

Kā minēts 96. apsvērumā, cukurkukurūzas tirgū ir divi tirdzniecības kanāli – mazumtirgotāja zīmols un ražotāja zīmols. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikts maksājums, kaitējuma novērtējums tika balstīts uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem kopumā (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols), kā arī uz vairākiem kaitējuma rādītājiem (rentabilitāte, pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas), kas attiecās uz mazumtirgotāja zīmolu. Nav apstākļu izmaiņu, kas pamatotu atšķirīgas metodikas izmantošanu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (137) | Kaitējuma izpausmes Savienības ražošanas nozarē ir dažādas. Antidempinga pasākumi ir zināmā mērā sasnieguši mērķi, jo ir novērsuši daļu kaitējuma, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no Taizemes. Tomēr kopumā, jo īpaši ņemot vērā zemo rentabilitāti, Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila. |
| --- | --- |

(137)

Kaitējuma izpausmes Savienības ražošanas nozarē ir dažādas. Antidempinga pasākumi ir zināmā mērā sasnieguši mērķi, jo ir novērsuši daļu kaitējuma, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no Taizemes. Tomēr kopumā, jo īpaši ņemot vērā zemo rentabilitāti, Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila.

| (138) | Tādējādi Komisija secināja – lai gan pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts zināms kaitējums, tas nav uzskatāms par būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(138)

Tādējādi Komisija secināja – lai gan pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts zināms kaitējums, tas nav uzskatāms par būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

6.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (139) | Komisija 138. apsvērumā ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izvērtēja, vai gadījumā, ja pasākumi beigtos, varētu atkārtoties kaitējums, ko nodara imports par dempinga cenām no Taizemes. Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām tendencēm, redzams, ka antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. Tomēr, kā liecina vairāku kaitējuma rādītāju negatīvā attīstība, Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila. |
| --- | --- |

(139)

Komisija 138. apsvērumā ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izvērtēja, vai gadījumā, ja pasākumi beigtos, varētu atkārtoties kaitējums, ko nodara imports par dempinga cenām no Taizemes. Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām tendencēm, redzams, ka antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. Tomēr, kā liecina vairāku kaitējuma rādītāju negatīvā attīstība, Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila.

| (140) | Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu attiecīgajā valstī, Savienības tirgus pievilcīgumu un importa no attiecīgās valsts ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē gadījumā, ja pasākumi beigtos. |
| --- | --- |

(140)

Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu attiecīgajā valstī, Savienības tirgus pievilcīgumu un importa no attiecīgās valsts ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē gadījumā, ja pasākumi beigtos.

6.1.   Neizmantotā ražošanas/pārstrādes jauda

Neizmantotā ražošanas/pārstrādes jauda

| (141) | Kā minēts iepriekš 68.–70. apsvērumā, Taizemes eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, lai strauji varētu palielināt eksportu. Turklāt tiek lēsts, ka Taizemes neizmantotā pārstrādes jauda ir aptuveni 150 000 tonnu – tas ir aptuveni 10 reizes vairāk nekā Taizemes eksporta apjoms uz Savienību. |
| --- | --- |

(141)

Kā minēts iepriekš 68.–70. apsvērumā, Taizemes eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, lai strauji varētu palielināt eksportu. Turklāt tiek lēsts, ka Taizemes neizmantotā pārstrādes jauda ir aptuveni 150 000 tonnu – tas ir aptuveni 10 reizes vairāk nekā Taizemes eksporta apjoms uz Savienību.

6.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (142) | Tā kā Savienības tirgū, kā aprakstīts 72. apsvērumā, ir izdevīgākas cenas nekā trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumi beigtos, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz minētajām valstīm, tiktu novirzīti uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(142)

Tā kā Savienības tirgū, kā aprakstīts 72. apsvērumā, ir izdevīgākas cenas nekā trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumi beigtos, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz minētajām valstīm, tiktu novirzīti uz Savienības tirgu.

| (143) | Tādējādi, ja pasākumu nebūtu, Taizemes ražotāji, visticamāk, intensīvi palielinātu klātbūtni Savienības tirgū gan apjoma, gan tirgus daļas ziņā un par dempinga cenām, kas izdarītu aizvien lielāku spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(143)

Tādējādi, ja pasākumu nebūtu, Taizemes ražotāji, visticamāk, intensīvi palielinātu klātbūtni Savienības tirgū gan apjoma, gan tirgus daļas ziņā un par dempinga cenām, kas izdarītu aizvien lielāku spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām.

6.3.   Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

| (144) | Lielos daudzumos ieplūstot importam no Taizemes par cenām, kas būtu zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, Savienības ražošanas nozare būtu spiesta samazināt ražošanu vai savas cenas. Pat neliela starpība ar Savienības ražošanas nozares cenām būtiski ietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kā norādīts 122. un 123. apsvērumā, analizējot mazumtirgotāja zīmola stāvokli. |
| --- | --- |

(144)

Lielos daudzumos ieplūstot importam no Taizemes par cenām, kas būtu zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, Savienības ražošanas nozare būtu spiesta samazināt ražošanu vai savas cenas. Pat neliela starpība ar Savienības ražošanas nozares cenām būtiski ietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kā norādīts 122. un 123. apsvērumā, analizējot mazumtirgotāja zīmola stāvokli.

| (145) | Tā kā Savienības ražošanas nozare ir neaizsargāta, ražošanas apjomu un pārdošanas cenu samazināšanās ļoti strauji pasliktinātu tās rentabilitāti un citus darbības rādītājus. |
| --- | --- |

(145)

Tā kā Savienības ražošanas nozare ir neaizsargāta, ražošanas apjomu un pārdošanas cenu samazināšanās ļoti strauji pasliktinātu tās rentabilitāti un citus darbības rādītājus.

6.4.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

| (146) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka tad, ja pašreizējie pasākumi beigtos, būtisks kaitējums varētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(146)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka tad, ja pašreizējie pasākumi beigtos, būtisks kaitējums varētu atkārtoties.

| (147) | Divi ražotāji eksportētāji norādīja, ka nepastāv būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamība, jo Komisija nav tam sniegusi pietiekamus faktiskus pierādījumus galvenokārt tāpēc, ka Savienības tirgus nav galvenais un vēlamais pārskatāmā ražojuma tirgus un pašreizējie ekonomiskie rādītāji liecina par pozitīvu attīstību. Šo jautājumu izvirzīja arī Taizemes valdība. |
| --- | --- |

(147)

Divi ražotāji eksportētāji norādīja, ka nepastāv būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamība, jo Komisija nav tam sniegusi pietiekamus faktiskus pierādījumus galvenokārt tāpēc, ka Savienības tirgus nav galvenais un vēlamais pārskatāmā ražojuma tirgus un pašreizējie ekonomiskie rādītāji liecina par pozitīvu attīstību. Šo jautājumu izvirzīja arī Taizemes valdība.

| (148) | Pierādījumi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību ir detalizēti izklāstīti 139.–145. apsvērumā, kur Komisija veica perspektīvu novērtējumu, lai izvērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Šāda analīze nav balstīta tikai uz pašreizējo situāciju attiecībā uz pārskatāmā ražojuma galveno un vēlamo tirgu un Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem, bet tiek apskatīta iespējamā situācija Savienības tirgū antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(148)

Pierādījumi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību ir detalizēti izklāstīti 139.–145. apsvērumā, kur Komisija veica perspektīvu novērtējumu, lai izvērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Šāda analīze nav balstīta tikai uz pašreizējo situāciju attiecībā uz pārskatāmā ražojuma galveno un vēlamo tirgu un Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem, bet tiek apskatīta iespējamā situācija Savienības tirgū antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (149) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (150) | Kā minēts iepriekš 139. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila. Lai palielinātu savas pārdošanas cenas (jo īpaši ar mazumtirgotāja zīmolu), tādējādi kompensējot ražošanas izmaksu palielinājumu, tā varētu izmantot spiediena atslābumu, ko nodrošinātu pasākumu turpināšana. Tas ļautu Savienības ražošanas nozarei uzlabot savu finanšu stāvokli. |
| --- | --- |

(150)

Kā minēts iepriekš 139. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila. Lai palielinātu savas pārdošanas cenas (jo īpaši ar mazumtirgotāja zīmolu), tādējādi kompensējot ražošanas izmaksu palielinājumu, tā varētu izmantot spiediena atslābumu, ko nodrošinātu pasākumu turpināšana. Tas ļautu Savienības ražošanas nozarei uzlabot savu finanšu stāvokli.

7.2.   Mazumtirgotāju un patērētāju intereses

Mazumtirgotāju un patērētāju intereses

| (151) | Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika secināts, ka mazumtirgotāji netiktu nesamērīgi ietekmēti, pat ja pasākumi tiktu pagarināti. |
| --- | --- |

(151)

Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika secināts, ka mazumtirgotāji netiktu nesamērīgi ietekmēti, pat ja pasākumi tiktu pagarināti.

| (152) | Pašreizējā izmeklēšanā Komisija nekonstatēja nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka kopš iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas tas būtu mainījies. Neviens mazumtirgotājs izmeklēšanā nesadarbojās un nenorādīja, ka šāds secinājums vairs nav spēkā. Tādēļ Komisija secināja, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav bijis būtiskas negatīvas ietekmes uz mazumtirgotāju finansiālo stāvokli un ka pasākumu turpināšana tos nepamatoti neietekmēs. |
| --- | --- |

(152)

Pašreizējā izmeklēšanā Komisija nekonstatēja nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka kopš iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas tas būtu mainījies. Neviens mazumtirgotājs izmeklēšanā nesadarbojās un nenorādīja, ka šāds secinājums vairs nav spēkā. Tādēļ Komisija secināja, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav bijis būtiskas negatīvas ietekmes uz mazumtirgotāju finansiālo stāvokli un ka pasākumu turpināšana tos nepamatoti neietekmēs.

| (153) | Ciktāl tas attiecas uz patērētājiem, mājsaimniecības vidējie izdevumi par cukurkukurūzu ir ļoti mazi. Ņemot vērā pašreizējo pasākumu mēreno apmēru, pasākumu turpināšanas ietekme varētu maz ietekmēt patērētājus. |
| --- | --- |

(153)

Ciktāl tas attiecas uz patērētājiem, mājsaimniecības vidējie izdevumi par cukurkukurūzu ir ļoti mazi. Ņemot vērā pašreizējo pasākumu mēreno apmēru, pasākumu turpināšanas ietekme varētu maz ietekmēt patērētājus.

| (154) | Tādēļ tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi visticamāk būtiski neietekmēs mazumtirgotāju un patērētāju stāvokli Savienībā. |
| --- | --- |

(154)

Tādēļ tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi visticamāk būtiski neietekmēs mazumtirgotāju un patērētāju stāvokli Savienībā.

7.3.   Piegādes deficīta risks/konkurence Savienības tirgū

Piegādes deficīta risks/konkurence Savienības tirgū

| (155) | Patēriņš Savienībā saglabājās stabils aptuveni 365 000 tonnu apmērā. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā pastāvīgi pārsniedza Savienības pieprasījumu, pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā sasniedzot apmēram 466 000 tonnu. Šķiet, ka Savienības ražošanas nozarei ir neizmantota jauda, lai palielinātu ražošanu pieprasījuma pieauguma gadījumā. Imports no citām trešām valstīm, jo īpaši Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnas, arī var apmierināt daļu no pieprasījuma. Antidempinga pasākumu mērķis nav apturēt importu no Taizemes Savienībā. Ņemot vērā antidempinga maksājuma mazo apjomu, gaidāms, ka importam no Taizemes joprojām būs zināma Savienības tirgus daļa. |
| --- | --- |

(155)

Patēriņš Savienībā saglabājās stabils aptuveni 365 000 tonnu apmērā. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā pastāvīgi pārsniedza Savienības pieprasījumu, pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā sasniedzot apmēram 466 000 tonnu. Šķiet, ka Savienības ražošanas nozarei ir neizmantota jauda, lai palielinātu ražošanu pieprasījuma pieauguma gadījumā. Imports no citām trešām valstīm, jo īpaši Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnas, arī var apmierināt daļu no pieprasījuma. Antidempinga pasākumu mērķis nav apturēt importu no Taizemes Savienībā. Ņemot vērā antidempinga maksājuma mazo apjomu, gaidāms, ka importam no Taizemes joprojām būs zināma Savienības tirgus daļa.

| (156) | Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, nevar secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana varētu izraisīt piegādes deficītu Savienības tirgū vai ierobežot konkurenci Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(156)

Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, nevar secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana varētu izraisīt piegādes deficītu Savienības tirgū vai ierobežot konkurenci Savienības tirgū.

7.4.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (157) | Tādējādi Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz pārskatāmā ražojuma importu. |
| --- | --- |

(157)

Tādējādi Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz pārskatāmā ražojuma importu.

8.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (158) | Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanos, kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem. |
| --- | --- |

(158)

Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanos, kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem.

| (159) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Tām arī tika dots laiks, kurā tās varēja sniegt piezīmes pēc šīs informācijas izpaušanas un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(159)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Tām arī tika dots laiks, kurā tās varēja sniegt piezīmes pēc šīs informācijas izpaušanas un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

| (160) | Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (15) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(160)

Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (15) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

15

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (161) | Ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu izveidotā komiteja nav sniegusi atzinumu, |
| --- | --- |

(161)

Ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu izveidotā komiteja nav sniegusi atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par importētiem Taizemes Karalistes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudiem, sagatavotiem vai konservētiem etiķī vai etiķskābē, nesaldētiem, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2001 90 30 (Taric kods 2001903010), un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudiem, kuri sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldētiem, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2005 80 00 (Taric kods 2005800010).

2.   Galīgās antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Taizeme | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Taizeme | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Taizeme | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Taizeme | 11,1 | A792 |
| Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā | 12,9 | A793 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 14,3 | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums (%)

Taric papildu kods

Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Taizeme

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Taizeme

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Taizeme

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Taizeme

11,1

A792

Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā

12,9

A793

Visi pārējie uzņēmumi

14,3

A999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, lai iekļautu jaunu ražotāju eksportētāju un piešķirtu šim ražotājam vidējo svērto antidempinga maksājuma likmi, kas piemērojama uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti sākotnējās izmeklēšanas izlasē, ja jaunais ražotājs eksportētājs Taizemē sniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

| a) | tas no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (sākotnējās izmeklēšanas periods) nav eksportējis 1. punktā aprakstīto ražojumu uz Savienību; |
| --- | --- |

a)

tas no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (sākotnējās izmeklēšanas periods) nav eksportējis 1. punktā aprakstīto ražojumu uz Savienību;

| b) | tas nav saistīts ne ar vienu Taizemes eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi; un |
| --- | --- |

b)

tas nav saistīts ne ar vienu Taizemes eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi; un

| c) | tas pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību pārskatāmo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības to eksportēt uz Savienību ievērojamā daudzumā. |
| --- | --- |

c)

tas pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību pārskatāmo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības to eksportēt uz Savienību ievērojamā daudzumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes 2007. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp.).

2

(3)  Padomes 2008. gada 25. septembra Regula (EK) Nr. 954/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 260, 30.9.2008., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2007. gada 18. jūnija Lēmums 2007/424/EK, ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu (OV L 159, 20.6.2007., 42. lpp.).

4

(5)  Padomes 2009. gada 15. septembra Regula (EK) Nr. 847/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 246, 18.9.2009., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes 2013. gada 2. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 244, 13.9.2013., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes 2014. gada 24. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 307/2014, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 91, 27.3.2014., 1. lpp.).

7

(8)  Paziņojums pēc attiecīgi 2017. gada 14. decembra un 2019. gada 28. marta spriedumiem lietās T-460/14 un C-144/18 P attiecībā uz Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 307/2014, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV C 291/3, 29.8.2019., 3. lpp.).

8

(9)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 440, 21.12.2017., 21. lpp.).

9

(10)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami konkrētu Taizemes Karalistes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV C 322, 12.9.2018., 4. lpp.).

10

(11)  
  IEG Vu
  24.10.2018. raksts AETMD
  29.3.2019. iesniegtās informācijas 8. pielikumā.

11

IEG Vu

AETMD

(12)  
  AETMD
  29.3.2019. iesniegtā informācija.

12

AETMD

(13)  
  13 643 tonnu pārskatāmā ražojuma eksports (sk. 2. tabulu) salīdzinājumā ar kopējo neizmantoto jaudu 150 000 tonnas.

13

(14)  https://www.lemonde.fr/economie/article/2018/10/20/la-roumanie-vampirise-le-marche-europeen-du-mais_5372297_3234.html?xtmc=dracula&xtcr=1

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

15

---

PIELIKUMS

To ražotāju eksportētāju saraksts, kuri sadarbojās un ir minēti 1. panta 2. punktā un uz kuriem attiecas Taric papildu kods A793

| Nosaukums | Adrese |
| --- | --- |
| Agro-On (Thailand) Co., Ltd | 50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi, 11120, Taizeme |
| B.N.H.
  Canning Co., Ltd | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonnesai, Kongsan Bangkok 10600, Taizeme |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Taizeme |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Taizeme |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd | 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Taizeme |
| Lampang Food Products Co., Ltd | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Taizeme |
| O.V.
  International Import-Export Co., Ltd | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok, 10500, Taizeme |
| Pan Inter Foods Co., Ltd | 400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Taizeme |
| Siam Food Products Public Co., Ltd | 3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Taizeme |
| Viriyah Food Processing Co., Ltd | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Taizeme |
| Vita Food Factory (1989) Ltd | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme |

Nosaukums

Adrese

Agro-On (Thailand) Co., Ltd

50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi, 11120, Taizeme

B.N.H.
  Canning Co., Ltd

425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonnesai, Kongsan Bangkok 10600, Taizeme

Boonsith Enterprise Co., Ltd

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Taizeme

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Taizeme

Great Oriental Food Products Co., Ltd

888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Taizeme

Lampang Food Products Co., Ltd

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Taizeme

O.V.
  International Import-Export Co., Ltd

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok, 10500, Taizeme

Pan Inter Foods Co., Ltd

400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Taizeme

Siam Food Products Public Co., Ltd

3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Taizeme

Viriyah Food Processing Co., Ltd

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Taizeme

Vita Food Factory (1989) Ltd

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme

---

| 2.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/29

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1997

(2019. gada 29. novembris),

ar kuru atsāk izmeklēšanu pēc Tiesas 2019. gada 19. septembra sprieduma lietā C‐251/18 Trace Sport SAS par 2013. gada 29. maija Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 501/2013, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam, attiecina uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šiem velosipēdiem ir deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 266. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2012. gada 26. septembrī ar Regulu (ES) Nr. 875/2012 (2) sāka izmeklēšanu par antidempinga pasākumu, kuri ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011 pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam noteikti Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes velosipēdu importam, iespējamu apiešanu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2012. gada 26. septembrī ar Regulu (ES) Nr. 875/2012 (2) sāka izmeklēšanu par antidempinga pasākumu, kuri ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011 pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam noteikti Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes velosipēdu importam, iespējamu apiešanu.

2

| (2) | Padome 2013. gada 5. jūnijā antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011, ar Padomes 2013. gada 29. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 501/2013 (3) (“apstrīdētā regula”) attiecināja arī uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šiem velosipēdiem ir deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2013. gada 5. jūnijā antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011, ar Padomes 2013. gada 29. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 501/2013 (3) (“apstrīdētā regula”) attiecināja arī uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šiem velosipēdiem ir deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme.

3

| (3) | Eiropas Savienības Vispārējā tiesa ar savu 2015. gada 19. marta spriedumu lietā T‐413/13 City Cycle Industries/Padome atcēla Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 501/2013 1. panta 1. un 3. punktu, ciktāl minētā regula attiecas uz City Cycle Industries (“City Cycle”). |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Savienības Vispārējā tiesa ar savu 2015. gada 19. marta spriedumu lietā T‐413/13 City Cycle Industries/Padome atcēla Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 501/2013 1. panta 1. un 3. punktu, ciktāl minētā regula attiecas uz City Cycle Industries (“City Cycle”).

City Cycle Industries

City Cycle Industries

City Cycle

| (4) | Pirmkārt, Vispārējā tiesa minētā sprieduma 82.–97. punktā analizēja pierādījumus, ko City Cycle bija sniedzis izmeklēšanas laikā. Tā secināja, ka pierādījumi neliecina, ka uzņēmums City Cycle patiešām ir Šrilankas izcelsmes velosipēdu eksportētājs vai ka tas atbilstu pamatregulas 13. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem. Otrkārt, pārsūdzētā sprieduma 98. punktā Vispārējā tiesa tomēr secināja, ka Padomes rīcībā nav bijis neviena pierādījuma, kas apstrīdētās regulas preambulas 78. apsvērumā ļautu skaidri secināt, ka City Cycle būtu bijis iesaistīts pārsūtīšanas darbībās. Treškārt, pārsūdzētā sprieduma 99. punktā Vispārējā tiesa norādīja, ka nevar izslēgt, ka prakse, procesi vai darbības, kam nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien sākotnējā antidempinga maksājuma noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta otrās daļas nozīmē, ietvēra City Cycle piedalīšanos pārsūtīšanas darbībās. |
| --- | --- |

(4)

Pirmkārt, Vispārējā tiesa minētā sprieduma 82.–97. punktā analizēja pierādījumus, ko City Cycle bija sniedzis izmeklēšanas laikā. Tā secināja, ka pierādījumi neliecina, ka uzņēmums City Cycle patiešām ir Šrilankas izcelsmes velosipēdu eksportētājs vai ka tas atbilstu pamatregulas 13. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem. Otrkārt, pārsūdzētā sprieduma 98. punktā Vispārējā tiesa tomēr secināja, ka Padomes rīcībā nav bijis neviena pierādījuma, kas apstrīdētās regulas preambulas 78. apsvērumā ļautu skaidri secināt, ka City Cycle būtu bijis iesaistīts pārsūtīšanas darbībās. Treškārt, pārsūdzētā sprieduma 99. punktā Vispārējā tiesa norādīja, ka nevar izslēgt, ka prakse, procesi vai darbības, kam nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien sākotnējā antidempinga maksājuma noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta otrās daļas nozīmē, ietvēra City Cycle piedalīšanos pārsūtīšanas darbībās.

City Cycle

City Cycle

City Cycle

City Cycle

| (5) | Pret Vispārējās tiesas 2015. gada 19. marta spriedumu iesniegtās apelācijas 2017. gada 26. janvārī tika noraidītas ar Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-248/15P, C‐254/15P un C-260/15P (4)
  City Cycle Industries/Padome. |
| --- | --- |

(5)

Pret Vispārējās tiesas 2015. gada 19. marta spriedumu iesniegtās apelācijas 2017. gada 26. janvārī tika noraidītas ar Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-248/15P, C‐254/15P un C-260/15P (4)
  City Cycle Industries/Padome.

4

City Cycle Industries

| (6) | Pamatojoties uz minēto Tiesas spriedumu, Komisija daļēji atsāka pretapiešanas izmeklēšanu, kas attiecās uz tādu velosipēdu importu, kuri nosūtīti no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Šrilankas izcelsme, un kā rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, un atsāka to posmā, kurā izdarīts pārkāpums. Atsākšana attiecās tikai uz Tiesas sprieduma izpildi attiecībā uz City Cycle. Šīs atsākšanas rezultātā Komisija 2018. gada 9. janvārī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2018/28, ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu uzņēmuma City Cycle Industries veiktajam velosipēdu importam neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Šrilankas izcelsme. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz minēto Tiesas spriedumu, Komisija daļēji atsāka pretapiešanas izmeklēšanu, kas attiecās uz tādu velosipēdu importu, kuri nosūtīti no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Šrilankas izcelsme, un kā rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, un atsāka to posmā, kurā izdarīts pārkāpums. Atsākšana attiecās tikai uz Tiesas sprieduma izpildi attiecībā uz City Cycle. Šīs atsākšanas rezultātā Komisija 2018. gada 9. janvārī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2018/28, ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu uzņēmuma City Cycle Industries veiktajam velosipēdu importam neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Šrilankas izcelsme.

City Cycle

City Cycle Industries

| (7) | 2019. gada 19. septembrī saistībā ar Rechtbank Noord-Holland lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu Tiesa lietā C-251/18 Trace Sport SAS atzina Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 501/2013 par spēkā neesošu, ciktāl tā attiecas uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir deklarēta Šrilankas izcelsme. Tiesa secināja, ka Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 501/2013 nav nekādas iespējamo apiešanas darbību, ko varētu būt veikuši Kelani Cycles un Creative Cycles, individuālas analīzes. Tiesa konstatēja, ka secinājumus attiecībā uz pārsūtīšanas darbību esamību Šrilankā nevar juridiski balstīt tikai uz abiem konstatējumiem, ko skaidri izdarījusi Padome, proti, pirmkārt, ka pastāv pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Šrilanku un Savienību un, otrkārt, ka daļa no ražotājiem eksportētājiem nav sadarbojušies. Pamatojoties uz to, Tiesa atzina Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 501/2013 par spēkā neesošu, ciktāl tā attiecas uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir deklarēta šīs valsts izcelsme. |
| --- | --- |

(7)

2019. gada 19. septembrī saistībā ar Rechtbank Noord-Holland lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu Tiesa lietā C-251/18 Trace Sport SAS atzina Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 501/2013 par spēkā neesošu, ciktāl tā attiecas uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir deklarēta Šrilankas izcelsme. Tiesa secināja, ka Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 501/2013 nav nekādas iespējamo apiešanas darbību, ko varētu būt veikuši Kelani Cycles un Creative Cycles, individuālas analīzes. Tiesa konstatēja, ka secinājumus attiecībā uz pārsūtīšanas darbību esamību Šrilankā nevar juridiski balstīt tikai uz abiem konstatējumiem, ko skaidri izdarījusi Padome, proti, pirmkārt, ka pastāv pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Šrilanku un Savienību un, otrkārt, ka daļa no ražotājiem eksportētājiem nav sadarbojušies. Pamatojoties uz to, Tiesa atzina Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 501/2013 par spēkā neesošu, ciktāl tā attiecas uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir deklarēta šīs valsts izcelsme.

Rechtbank Noord-Holland

Trace Sport SAS

Kelani Cycles

Creative Cycles

| (8) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 266. pantu Savienības iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Eiropas Savienības Tiesas spriedumu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 266. pantu Savienības iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Eiropas Savienības Tiesas spriedumu.

| (9) | No šīs judikatūras izriet, ka gadījumos, kad ar Tiesas spriedumu tiek atcelta regula, ar ko nosaka antidempinga maksājumus, vai šāda regula tiek pasludināta par spēkā neesošu, iestādei, kurai ir jāveic vajadzīgie pasākumi šāda sprieduma izpildei, ir tiesības atsākt šīs regulas pamatā esošo procedūru, pat ja šādas tiesības nav skaidri paredzētas piemērojamajā tiesiskajā regulējumā (5). |
| --- | --- |

(9)

No šīs judikatūras izriet, ka gadījumos, kad ar Tiesas spriedumu tiek atcelta regula, ar ko nosaka antidempinga maksājumus, vai šāda regula tiek pasludināta par spēkā neesošu, iestādei, kurai ir jāveic vajadzīgie pasākumi šāda sprieduma izpildei, ir tiesības atsākt šīs regulas pamatā esošo procedūru, pat ja šādas tiesības nav skaidri paredzētas piemērojamajā tiesiskajā regulējumā (5).

5

| (10) | Turklāt, ja vien konstatētais pārkāpums neietver visas procedūras prettiesiskumu, attiecīgajai iestādei, lai pieņemtu aktu, ar kuru tiek aizstāts atceltais vai par spēkā neesošu atzītais akts, ir tiesības šo procedūru atsākt posmā, kurā šis pārkāpums ir izdarīts (6). Konkrēti tas nozīmē, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, neietekmē tādas sagatavošanās darbības kā, piemēram, ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 875/2012 uzsāktās pretapiešanas procedūras sākšana. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt, ja vien konstatētais pārkāpums neietver visas procedūras prettiesiskumu, attiecīgajai iestādei, lai pieņemtu aktu, ar kuru tiek aizstāts atceltais vai par spēkā neesošu atzītais akts, ir tiesības šo procedūru atsākt posmā, kurā šis pārkāpums ir izdarīts (6). Konkrēti tas nozīmē, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, neietekmē tādas sagatavošanās darbības kā, piemēram, ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 875/2012 uzsāktās pretapiešanas procedūras sākšana.

6

| (11) | Tādējādi Komisijai ir iespēja labot tos Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 501/2013 aspektus, kuru dēļ tā tika atcelta, un atstāt negrozītas tās daļas, uz kurām Tiesas spriedums neattiecās (7). |
| --- | --- |

(11)

Tādējādi Komisijai ir iespēja labot tos Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 501/2013 aspektus, kuru dēļ tā tika atcelta, un atstāt negrozītas tās daļas, uz kurām Tiesas spriedums neattiecās (7).

7

| (12) | Tāpēc Komisija ir nolēmusi atsākt pretapiešanas izmeklēšanu, lai novērstu Tiesas konstatēto nelikumību. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Komisija ir nolēmusi atsākt pretapiešanas izmeklēšanu, lai novērstu Tiesas konstatēto nelikumību.

| (13) | Tā kā Tiesas konstatētais pārkāpums lietā C-251/18 neietekmē Komisijas 2018. gada 9. janvāra Īstenošanas regulu (ES) 2018/28, šī procedūra neattiecas uz galīgajiem antidempinga maksājumiem, kas noteikti City Cycle Industries veiktam velosipēdu importam neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Šrilankas izcelsme. |
| --- | --- |

(13)

Tā kā Tiesas konstatētais pārkāpums lietā C-251/18 neietekmē Komisijas 2018. gada 9. janvāra Īstenošanas regulu (ES) 2018/28, šī procedūra neattiecas uz galīgajiem antidempinga maksājumiem, kas noteikti City Cycle Industries veiktam velosipēdu importam neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Šrilankas izcelsme.

City Cycle Industries

2.   PROCEDŪRAS ATSĀKŠANA

PROCEDŪRAS ATSĀKŠANA

2.1.   Atsākšana

Atsākšana

| (14) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija, publicēdama šo regulu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, atsāk pretapiešanas izmeklēšanu, kura attiecās uz tādu nemotorizētu divriteņu un citu velosipēdu (ieskaitot kravas trīsriteņus, bet izņemot vienriteņus) importu, uz ko attiecas KN kodi ex 8712 00 30 un ex 8712 00 70 (TARIC kodi 8712003010 un 8712007091) un kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme, un kuras rezultātā tika pieņemta Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 501/2013, un atsāk to posmā, kurā izdarīts pārkāpums. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija, publicēdama šo regulu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, atsāk pretapiešanas izmeklēšanu, kura attiecās uz tādu nemotorizētu divriteņu un citu velosipēdu (ieskaitot kravas trīsriteņus, bet izņemot vienriteņus) importu, uz ko attiecas KN kodi ex 8712 00 30 un ex 8712 00 70 (TARIC kodi 8712003010 un 8712007091) un kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme, un kuras rezultātā tika pieņemta Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 501/2013, un atsāk to posmā, kurā izdarīts pārkāpums.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

TARIC

| (15) | Atsākšana attiecas tikai uz Tiesas sprieduma izpildi lietā C-251/18 Trace Sport SAS. Nelikumība, ko Tiesa atzinusi šajā spriedumā, attiecas uz Savienības iestāžu pienākumu uzņemties pierādīšanas pienākumu, kas noteikts Regulas (ES) 2016/1036 13. panta 3. punktā tās tajā laikā spēkā esošajā redakcijā. |
| --- | --- |

(15)

Atsākšana attiecas tikai uz Tiesas sprieduma izpildi lietā C-251/18 Trace Sport SAS. Nelikumība, ko Tiesa atzinusi šajā spriedumā, attiecas uz Savienības iestāžu pienākumu uzņemties pierādīšanas pienākumu, kas noteikts Regulas (ES) 2016/1036 13. panta 3. punktā tās tajā laikā spēkā esošajā redakcijā.

Trace Sport SAS.

| (16) | Tāpēc jālabo tas, ka Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 501/2013 nav pietiekama pamatojuma attiecībā uz pieejamajiem pierādījumiem par apiešanas darbību esamību Šrilankā. |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc jālabo tas, ka Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 501/2013 nav pietiekama pamatojuma attiecībā uz pieejamajiem pierādījumiem par apiešanas darbību esamību Šrilankā.

2.2.   Reģistrācija

Reģistrācija

| (17) | Ievērojot pamatregulas 14. panta 5. punktu, uz izmeklējamā ražojuma importu attiecina reģistrāciju, lai nodrošinātu, ka tad, ja izmeklēšanā tiktu konstatēta pasākumu apiešana, no dienas, kad noteikts, ka jāreģistrē izmeklējamā ražojuma imports, varētu atbilstošā apmērā iekasēt antidempinga maksājumus. |
| --- | --- |

(17)

Ievērojot pamatregulas 14. panta 5. punktu, uz izmeklējamā ražojuma importu attiecina reģistrāciju, lai nodrošinātu, ka tad, ja izmeklēšanā tiktu konstatēta pasākumu apiešana, no dienas, kad noteikts, ka jāreģistrē izmeklējamā ražojuma imports, varētu atbilstošā apmērā iekasēt antidempinga maksājumus.

| (18) | Komisija ar regulu var uzdot muitas dienestiem pārtraukt to ražojumu importa reģistrāciju Savienībā, kurus izgatavojuši ražotāji, kas iesnieguši pieteikumu par atbrīvojumu no reģistrācijas un par ko konstatēts, ka tie atbilst atbrīvojuma piešķiršanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(18)

Komisija ar regulu var uzdot muitas dienestiem pārtraukt to ražojumu importa reģistrāciju Savienībā, kurus izgatavojuši ražotāji, kas iesnieguši pieteikumu par atbrīvojumu no reģistrācijas un par ko konstatēts, ka tie atbilst atbrīvojuma piešķiršanas nosacījumiem.

2.3.   Rakstiski iesniegtie dokumenti

Rakstiski iesniegtie dokumenti

| (19) | Ieinteresētās personas tiek aicinātas pieteikties un darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus par jautājumiem, kas attiecas uz izmeklēšanas atsākšanu, 20 dienu laikā no šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(19)

Ieinteresētās personas tiek aicinātas pieteikties un darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus par jautājumiem, kas attiecas uz izmeklēšanas atsākšanu, 20 dienu laikā no šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2.4.   Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

| (20) | Ieinteresētās personas var pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijas izmeklēšanas dienesti. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas atsākšanu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar šīm personām. |
| --- | --- |

(20)

Ieinteresētās personas var pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijas izmeklēšanas dienesti. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas atsākšanu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar šīm personām.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2.5.   Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai un sarakstes nosūtīšanai

Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai un sarakstes nosūtīšanai

| (21) | Uz informāciju, kas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniegta Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību īpašnieka ir jāprasa īpaša atļauja, kas nepārprotami ļauj a) Komisijai šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(21)

Uz informāciju, kas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniegta Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību īpašnieka ir jāprasa īpaša atļauja, kas nepārprotami ļauj a) Komisijai šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību.

| (22) | Visi rakstiski iesniegtie dokumenti un sarakste, kurai lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi Limited (8). |
| --- | --- |

(22)

Visi rakstiski iesniegtie dokumenti un sarakste, kurai lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi Limited (8).

Limited

8

| (23) | Ieinteresētajām personām, kuras sniedz informāciju ar norādi Limited, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi For inspection by interested parties. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Ja ieinteresētā persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formā un kvalitātē, šādu informāciju var neņemt vērā. |
| --- | --- |

(23)

Ieinteresētajām personām, kuras sniedz informāciju ar norādi Limited, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi For inspection by interested parties. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Ja ieinteresētā persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formā un kvalitātē, šādu informāciju var neņemt vērā.

Limited

For inspection by interested parties

| (24) | Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju un pieteikumus (arī skenētas pilnvaras un izziņas) iesniegt pa e-pastu vai izmantojot elektronisko platformu TRON.tdi (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI) (9). Ja ieinteresētās personas atbild pa e-pastu vai elektroniskajā platformā TRON.tdi, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami dokumentu elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kurš publicēts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un jānodrošina, ka norādītā e-pasta adrese ir funkcionējoša, oficiāla darba e-pasta adrese un ka e-pasts ik dienu tiek pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Iepriekš minētajos norādījumos par saziņu ar ieinteresētajām personām ieinteresētās personas var iepazīties ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, arī ar principiem, kas piemērojami pa e-pastu sūtāmai informācijai.





  Komisijas adrese sarakstei: |
| --- | --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H Office: CHAR 04/039 1049 Brussels |
| BELGIUM |
| E-pasts: TRADE-R563-BICYCLES-CIRC@ec.europa.eu |

(24)

Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju un pieteikumus (arī skenētas pilnvaras un izziņas) iesniegt pa e-pastu vai izmantojot elektronisko platformu TRON.tdi (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI) (9). Ja ieinteresētās personas atbild pa e-pastu vai elektroniskajā platformā TRON.tdi, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami dokumentu elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kurš publicēts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un jānodrošina, ka norādītā e-pasta adrese ir funkcionējoša, oficiāla darba e-pasta adrese un ka e-pasts ik dienu tiek pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Iepriekš minētajos norādījumos par saziņu ar ieinteresētajām personām ieinteresētās personas var iepazīties ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, arī ar principiem, kas piemērojami pa e-pastu sūtāmai informācijai.

TRON.tdi

9

TRON.tdi

Komisijas adrese sarakstei:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H Office: CHAR 04/039 1049 Brussels

BELGIUM

E-pasts: TRADE-R563-BICYCLES-CIRC@ec.europa.eu

2.6.   Nesadarbošanās

Nesadarbošanās

| (25) | Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai, nesniedz to noteiktajā termiņā vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(25)

Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai, nesniedz to noteiktajā termiņā vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (26) | Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju var neņemt vērā un izmantot pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(26)

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju var neņemt vērā un izmantot pieejamos faktus.

| (27) | Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies. |
| --- | --- |

(27)

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

| (28) | Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Ieinteresētajai personai būtu nekavējoties jāsazinās ar Komisiju. |
| --- | --- |

(28)

Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Ieinteresētajai personai būtu nekavējoties jāsazinās ar Komisiju.

2.7.   Uzklausīšanas amatpersona

Uzklausīšanas amatpersona

| (29) | Ieinteresētās personas var lūgt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā vidutājs, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(29)

Ieinteresētās personas var lūgt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā vidutājs, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību.

| (30) | Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumu pamatojumu. Šādai uzklausīšanai būtu jānotiek tikai tad, ja pienācīgā laikā jautājumi nav atrisināti ar Komisijas dienestiem. |
| --- | --- |

(30)

Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumu pamatojumu. Šādai uzklausīšanai būtu jānotiek tikai tad, ja pienācīgā laikā jautājumi nav atrisināti ar Komisijas dienestiem.

| (31) | Lai neapdraudētu pareizu procedūras norisi, pieprasījumi jāiesniedz laikus un bez kavēšanās. Tālab ieinteresētajām personām uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās jāpieprasa iespējami drīz pēc notikuma, kura dēļ vajadzīga šāda iesaistīšanās. Ja uzklausīšanas pieprasījumi ir iesniegti, neievērojot noteikto laikposmu, uzklausīšanas amatpersona, pienācīgi ņemot vērā labas pārvaldības intereses un izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu, izskatīs šādu kavētu pieprasījumu iemeslus, izvirzīto jautājumu raksturu un šo jautājumu ietekmi uz aizstāvības tiesībām. |
| --- | --- |

(31)

Lai neapdraudētu pareizu procedūras norisi, pieprasījumi jāiesniedz laikus un bez kavēšanās. Tālab ieinteresētajām personām uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās jāpieprasa iespējami drīz pēc notikuma, kura dēļ vajadzīga šāda iesaistīšanās. Ja uzklausīšanas pieprasījumi ir iesniegti, neievērojot noteikto laikposmu, uzklausīšanas amatpersona, pienācīgi ņemot vērā labas pārvaldības intereses un izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu, izskatīs šādu kavētu pieprasījumu iemeslus, izvirzīto jautājumu raksturu un šo jautājumu ietekmi uz aizstāvības tiesībām.

| (32) | Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/. |
| --- | --- |

(32)

Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

2.8.   Personas datu apstrāde

Personas datu apstrāde

| (33) | Šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (10). |
| --- | --- |

(33)

Šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (10).

10

| (34) | Paziņojums par datu aizsardzību, kurā visas fiziskās personas tiek informētas par personas datu apstrādi Komisijas tirdzniecības aizsardzības darbībās, ir pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/april/tradoc_157872.pdf. |
| --- | --- |

(34)

Paziņojums par datu aizsardzību, kurā visas fiziskās personas tiek informētas par personas datu apstrādi Komisijas tirdzniecības aizsardzības darbībās, ir pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/april/tradoc_157872.pdf.

2.9.   Norādījumi muitas dienestiem

Norādījumi muitas dienestiem

| (35) | Muitas dienestiem tiek dotas norādes sagaidīt atsāktās izmeklēšanas rezultātu publicēšanu un tikai pēc tam lemt par tādu maksājumu atmaksas vai atlaišanas pieprasījumiem, uz kuriem attiecas šī regula. Izmeklēšanas rezultāti būtu jāpublicē deviņu mēnešu laikā no šīs regulas publicēšanas dienas. |
| --- | --- |

(35)

Muitas dienestiem tiek dotas norādes sagaidīt atsāktās izmeklēšanas rezultātu publicēšanu un tikai pēc tam lemt par tādu maksājumu atmaksas vai atlaišanas pieprasījumiem, uz kuriem attiecas šī regula. Izmeklēšanas rezultāti būtu jāpublicē deviņu mēnešu laikā no šīs regulas publicēšanas dienas.

2.10.   Informācijas atklāšana

Informācijas atklāšana

| (36) | Ieinteresētās personas pēc tam tiks informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir paredzēts izpildīt spriedumu, un tām būs iespēja sniegt piezīmes, |
| --- | --- |

(36)

Ieinteresētās personas pēc tam tiks informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir paredzēts izpildīt spriedumu, un tām būs iespēja sniegt piezīmes,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Komisija atsāk pretapiešanas izmeklēšanu, kura attiecās uz tādu nemotorizētu divriteņu un citu velosipēdu (ieskaitot kravas trīsriteņus, bet izņemot vienriteņus) importu, uz ko patlaban attiecas KN kodi ex 8712 00 30 un ex 8712 00 70 (TARIC kodi 8712003010 un 8712007091), un kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme, un kuras rezultātā tika pieņemta Padomes 2013. gada 29. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 501/2013, ar ko paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011.

2. pants

1.   Dalībvalstu muitas dienesti saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu veic atbilstīgos pasākumus, lai reģistrētu šīs regulas 1. pantā precizēto importu Savienībā.

2.   Reģistrēšanu beidz deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Muitas dienesti sagaida izmeklēšanas rezultātu publicēšanu un tikai pēc tam lemj par tādu maksājumu atmaksas vai atlaišanas pieprasījumiem, uz kuriem attiecas šī regula.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 875/2012 (2012. gada 25. septembris), ar ko sāk izmeklēšanu par antidempinga pasākumu, kuri ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011 noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam, iespējamu apiešanu, nosūtot velosipēdus no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Indonēzijā, Malaizijā, Šrilankā un Tunisijā, un ar ko nosaka šā importa reģistrēšanu (OV L 258, 26.9.2012., 21. lpp.).

2

(3)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 501/2013 (2013. gada 29. maijs), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam, attiecina uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šiem velosipēdiem ir deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme (OV L 153, 5.6.2013., 1. lpp.).

3

(4)  Apvienotās lietas C-248/15P (Savienības ražošanas nozares iesniegtā apelācija), C-254/15P (Eiropas Komisijas iesniegtā apelācija) un C‐260/15P (Eiropas Savienības Padomes iesniegtā apelācija).

4

(5)  Tiesas 2018. gada 15. marta spriedums lietā C-256/16 Deichmann, ECLI:EU:C:2018:187, 73. punkts; sk. arī Tiesas 2019. gada 19. jūnija spriedumu lietā C-612/16 P&J Clark International, ECLI:EU:C:2019:508, 43. punkts.

5

Deichmann

sk. arī

P&J Clark International

(6)  Turpat, 74. punkts; sk. arī Tiesas 2019. gada 19. jūnija spriedumu lietā C-612/16 P&J Clark International, ECLI:EU:C:2019:508, 43. punkts.

6

sk. arī

P&J Clark International

(7)  Tiesas 2000. gada 3. oktobra spriedums lietā C-458/98P Industrie des Poudres Sphériques/Padome, ECLI:EU:C:2000:531, 80.–85. punkts.

7

Industrie des Poudres Sphériques

(8)  Dokumentu ar norādi Limited uzskata par konfidenciālu saskaņā ar 19. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.) un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums). Tas ir aizsargāts arī atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

8

Limited

GATT

(9)  Lai varētu autorizēties elektroniskajā platformā TRON.tdi, ieinteresētajām personām ir vajadzīgs EU Login konts. Pilnīgas instrukcijas par to, kā reģistrēties un lietot TRON.tdi, ir pieejamas tīmekļa vietnē https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf.

9

TRON.tdi

EU Login

TRON.tdi

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

10

---

LĒMUMI

| 2.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1998

(2019. gada 28. novevembris),

ar kuru attiecībā uz periodu, kādā piemēro dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumus, kas sakarā ar sēnīti Batrachochytrium salamandrivorans noteikti attiecībā uz salamandrām, groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/320

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8551)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām pārbaudēm, kas piemērojamas Savienībā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (2), un jo īpaši tās 18. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/320 (3) noteica konkrētus dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumus, kas sakarā ar sēnīti Batrachochytrium salamandrivorans (Bsal) piemērojami Savienības iekšējā tirdzniecībā ar salamandrām un šādu dzīvnieku ievešanai Savienībā. Īstenošanas lēmums (ES) 2018/320 ir piemērojams līdz 2019. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/320 (3) noteica konkrētus dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumus, kas sakarā ar sēnīti Batrachochytrium salamandrivorans (Bsal) piemērojami Savienības iekšējā tirdzniecībā ar salamandrām un šādu dzīvnieku ievešanai Savienībā. Īstenošanas lēmums (ES) 2018/320 ir piemērojams līdz 2019. gada 31. decembrim.

| (2) | Vairākas dalībvalstis un ieinteresētās personas informēja Komisiju par savu ierobežoto pieredzi Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/320 praktiskajā īstenošanā un par to, ka līdz šim kompetentās iestādes ir turējušas karantīnā un sertificējušas tikai dažus salamandru sūtījumus. |
| --- | --- |

(2)

Vairākas dalībvalstis un ieinteresētās personas informēja Komisiju par savu ierobežoto pieredzi Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/320 praktiskajā īstenošanā un par to, ka līdz šim kompetentās iestādes ir turējušas karantīnā un sertificējušas tikai dažus salamandru sūtījumus.

| (3) | Turklāt vairāki neseni zinātniskie un epidemioloģiskie konstatējumi ir uzlabojuši pašreizējās zināšanas par vairākiem ar Bsal saistītiem aspektiem, kā arī apstiprinājuši, ka vairākās Āzijas valstīs Bsal ir endēmiska sēnīte, un tā parādījusies arī Spānijā. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt vairāki neseni zinātniskie un epidemioloģiskie konstatējumi ir uzlabojuši pašreizējās zināšanas par vairākiem ar Bsal saistītiem aspektiem, kā arī apstiprinājuši, ka vairākās Āzijas valstīs Bsal ir endēmiska sēnīte, un tā parādījusies arī Spānijā.

| (4) | Tomēr joprojām trūkst būtisku zināšanu par tās raksturu un diagnozēm. Konkrētāk, šie panākumi pagaidām vēl nav ļāvuši precīzāk noteikt šīs sēnītes klātbūtnes ģeogrāfiskās robežas lielākajā daļā valstu, kā arī nav panākuši ne tās diagnosticēšanas metožu uzlabošanu, ne arī iespējamos pasākumus, kas jāpiemēro, lai mazinātu risku, ka tā varētu izplatīties ar tirgotajiem sūtījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr joprojām trūkst būtisku zināšanu par tās raksturu un diagnozēm. Konkrētāk, šie panākumi pagaidām vēl nav ļāvuši precīzāk noteikt šīs sēnītes klātbūtnes ģeogrāfiskās robežas lielākajā daļā valstu, kā arī nav panākuši ne tās diagnosticēšanas metožu uzlabošanu, ne arī iespējamos pasākumus, kas jāpiemēro, lai mazinātu risku, ka tā varētu izplatīties ar tirgotajiem sūtījumiem.

| (5) | Tāpēc Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/320 paredzētajiem sīki izstrādātajiem dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumiem būtu jāpaliek nemainīgiem. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/320 paredzētajiem sīki izstrādātajiem dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumiem būtu jāpaliek nemainīgiem.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (4) konsolidē tiesisko regulējumu attiecībā uz kopēju Savienības dzīvnieku veselības politiku, izmantojot vienotu, vienkāršotu un elastīgu tiesisko regulējumu dzīvnieku veselības jomā. Tā jo īpaši paredz aizsardzības pasākumus dzīvnieku slimību gadījumā. Minēto regulu sāks piemērot no 2021. gada 21. aprīļa. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (4) konsolidē tiesisko regulējumu attiecībā uz kopēju Savienības dzīvnieku veselības politiku, izmantojot vienotu, vienkāršotu un elastīgu tiesisko regulējumu dzīvnieku veselības jomā. Tā jo īpaši paredz aizsardzības pasākumus dzīvnieku slimību gadījumā. Minēto regulu sāks piemērot no 2021. gada 21. aprīļa.

| (7) | Tāpēc Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/320 piemērošana būtu jāpagarina līdz dienai, kad sāks piemērot minēto regulu. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/320 piemērošana būtu jāpagarina līdz dienai, kad sāks piemērot minēto regulu.

| (8) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2018/320 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2018/320 būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/320 11. pantu aizstāj ar šādu:

“11. pants

Piemērojamība

Šo lēmumu piemēro līdz 2021. gada 20. aprīlim.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

1

(2)  
  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp.

2

(3)  Komisijas 2018. gada 28. februāra Īstenošanas lēmums (ES) 2018/320 par konkrētiem dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumiem, kas sakarā ar sēnīti Batrachochytrium salamandrivorans piemērojami Savienības iekšējā tirdzniecībā ar salamandrām un šādu dzīvnieku ievešanai Savienībā (OV L 62, 5.3.2018., 18. lpp.).

3

Batrachochytrium salamandrivorans

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).

4

---

| 2.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1999

(2019. gada 28. novembris),

ar ko Lēmumu 2005/51/EK groza attiecībā uz periodu, kurā ar pesticīdiem vai noturīgiem organiskiem piesārņotājiem piesārņotu augsni var ievest Savienībā atsārņošanas nolūkā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8555)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 15. panta 1. punkta pirmās daļas pirmo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 4. panta 1. punktu saistībā ar tās III pielikuma A daļas 14. punktu Savienībā ir aizliegts ievest augsni, kuras izcelsme ir konkrētās trešās valstīs. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 4. panta 1. punktu saistībā ar tās III pielikuma A daļas 14. punktu Savienībā ir aizliegts ievest augsni, kuras izcelsme ir konkrētās trešās valstīs.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2005/51/EK (2) dalībvalstīm uz laiku tika atļauts, ja ir ievēroti īpaši nosacījumi, paredzēt atkāpi no šiem noteikumiem attiecībā uz augsni, kas ir piesārņota ar pesticīdiem vai noturīgiem organiskiem piesārņotājiem, tad, ja to ieved atsārņošanas nolūkā un tā paredzēta apstrādei speciālās bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtās. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2005/51/EK (2) dalībvalstīm uz laiku tika atļauts, ja ir ievēroti īpaši nosacījumi, paredzēt atkāpi no šiem noteikumiem attiecībā uz augsni, kas ir piesārņota ar pesticīdiem vai noturīgiem organiskiem piesārņotājiem, tad, ja to ieved atsārņošanas nolūkā un tā paredzēta apstrādei speciālās bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtās.

| (3) | Saskaņā ar Lēmuma 2005/51/EK pielikumu dalībvalstis, kas izmanto atkāpi, katru gadu paziņo dalībvalstīm un Komisijai minētā pielikuma 3. punktā paredzētās sīkās ziņas par katru augsnes ievešanu to teritorijā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Lēmuma 2005/51/EK pielikumu dalībvalstis, kas izmanto atkāpi, katru gadu paziņo dalībvalstīm un Komisijai minētā pielikuma 3. punktā paredzētās sīkās ziņas par katru augsnes ievešanu to teritorijā.

| (4) | Dažas dalībvalstis ir lūgušas pagarināt termiņu atļaujai paredzēt minēto atkāpi. No paziņojumiem, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Lēmumu 2005/51/EK, var secināt, ka, lai minētās atkāpes izmantošanas gadījumā novērstu kaitīgu organismu ievešanu Savienībā, pietiek ar to, ka ir nodrošināta atbilstība minētajā lēmumā paredzētajiem īpašajiem nosacījumiem. Līdz ar to darbības, uz ko attiecas minētais lēmums, nerada fitosanitāru risku. |
| --- | --- |

(4)

Dažas dalībvalstis ir lūgušas pagarināt termiņu atļaujai paredzēt minēto atkāpi. No paziņojumiem, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Lēmumu 2005/51/EK, var secināt, ka, lai minētās atkāpes izmantošanas gadījumā novērstu kaitīgu organismu ievešanu Savienībā, pietiek ar to, ka ir nodrošināta atbilstība minētajā lēmumā paredzētajiem īpašajiem nosacījumiem. Līdz ar to darbības, uz ko attiecas minētais lēmums, nerada fitosanitāru risku.

| (5) | Tāpēc ir lietderīgi atkāpes termiņu pagarināt vēl uz pieciem gadiem līdz 2024. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc ir lietderīgi atkāpes termiņu pagarināt vēl uz pieciem gadiem līdz 2024. gada 31. decembrim.

| (6) | Tāpēc Lēmums 2005/51/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Lēmums 2005/51/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1.pants

Grozījums Lēmumā 2005/51/EK

Lēmuma 2005/51/EK 1. panta otrajā daļā datumu “2019. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2024. gada 31. decembrim”.

2.pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijas loceklis

---

(1)  
  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2005. gada 21. janvāra Lēmums 2005/51/EK, ar ko dalībvalstīm uz pagaidu laiku ļauj paredzēt atkāpes no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz tādas augsnes ievešanu, kas ir piesārņota ar pesticīdiem vai noturīgiem organiskiem piesārņotājiem, atsārņošanas nolūkā (OV L 21, 25.1.2005., 21. lpp.).

2

---

| 2.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2000

(2019. gada 28. novembris),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK nosaka pārtikas atkritumu datu ziņošanas un kvalitātes pārbaudes ziņojumu formātu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8577)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (1) un jo īpaši tās 37. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2008/98/EK noteikts, ka dalībvalstīm ir pienākums monitorēt un novērtēt pārtikas atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanu, pēc vienotas metodikas mērot pārtikas atkritumu līmeņus, un šos datus ziņot Komisijai. Kopā ar datiem jāiesniedz kvalitātes pārbaudes ziņojums. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2008/98/EK noteikts, ka dalībvalstīm ir pienākums monitorēt un novērtēt pārtikas atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanu, pēc vienotas metodikas mērot pārtikas atkritumu līmeņus, un šos datus ziņot Komisijai. Kopā ar datiem jāiesniedz kvalitātes pārbaudes ziņojums.

| (2) | Formātā, kas dalībvalstīm jāizmanto, ziņojot datus par pārtikas atkritumu līmeņiem, jāņem vērā metodikas, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā lēmumā (ES) 2019/1597 (2), kurā izklāstīta vienotā metodika, kā mērāmi dalībvalstīs radušos pārtikas atkritumu līmeņi. |
| --- | --- |

(2)

Formātā, kas dalībvalstīm jāizmanto, ziņojot datus par pārtikas atkritumu līmeņiem, jāņem vērā metodikas, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā lēmumā (ES) 2019/1597 (2), kurā izklāstīta vienotā metodika, kā mērāmi dalībvalstīs radušos pārtikas atkritumu līmeņi.

| (3) | Deleģētajā lēmumā (ES) 2019/1597 dalībvalstīm piedāvātas vairākas metodes, kā mērīt pārtikas atkritumus. Lai nodrošinātu saskaņotu ziņošanu, par katrā dalībvalstī izmantotajām metodēm jāsavāc detalizēta informācija. |
| --- | --- |

(3)

Deleģētajā lēmumā (ES) 2019/1597 dalībvalstīm piedāvātas vairākas metodes, kā mērīt pārtikas atkritumus. Lai nodrošinātu saskaņotu ziņošanu, par katrā dalībvalstī izmantotajām metodēm jāsavāc detalizēta informācija.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2008/98/EK 39. pantu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2008/98/EK 39. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalībvalstis datus un kvalitātes pārbaudes ziņojumu par Direktīvas 2008/98/EK 9. panta 5. punkta īstenošanu iesniedz šā lēmuma pielikumā noteiktajā formātā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijas loceklis

---

(1)  
  OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.

1

(2)  Komisijas 2019. gada 3. maija Deleģētais lēmums (ES) 2019/1597, ar ko attiecībā uz vienveidīgai pārtikas atkritumu līmeņu mērīšanai paredzētu vienotu metodiku un obligātām kvalitātes prasībām papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK (OV L 248, 27.9.2019., 77. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Formāts, kādā ziņo datus par pārtikas atkritumu līmeni

A.   Formāts, kādā ziņo datus par pārtikas atkritumu daudzumiem un ar pārtikas atkritumu rašanās novēršanu saistītus datus

1.   Dati par pārtikas atkritumu daudzumiem (svaigmasas tonnās)

| Pārtikas piegādes ķēdes posms | Pārtikas atkritumi, kas minēti Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 1. pantā | Pārtikas atkritumi, kas notecināti kā notekūdeņi vai notecināti notekūdeņos (minēti Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 3. panta b) punktā) |
| --- | --- | --- |
| Pārtikas atkritumu kopējais daudzums | Atkritumu kopējā daudzuma frakcija, kas sastāv no cilvēkiem apēšanai paredzētām pārtikas daļām (minēta Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 3. panta a) punktā) |
| Primārā ražošana | | | |
| Pārstrāde un ražošana | | | |
| Pārtikas mazumtirdzniecība un cita izplatīšana | | | |
| Restorāni un ēdināšanas pakalpojumi | | | |
| Mājsaimniecības | | | |
| | | | |

Pārtikas piegādes ķēdes posms

Pārtikas atkritumi, kas minēti Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 1. pantā

Pārtikas atkritumi, kas notecināti kā notekūdeņi vai notecināti notekūdeņos (minēti Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 3. panta b) punktā)

Pārtikas atkritumu kopējais daudzums

Atkritumu kopējā daudzuma frakcija, kas sastāv no cilvēkiem apēšanai paredzētām pārtikas daļām (minēta Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 3. panta a) punktā)

Primārā ražošana

Pārstrāde un ražošana

Pārtikas mazumtirdzniecība un cita izplatīšana

Restorāni un ēdināšanas pakalpojumi

Mājsaimniecības

2.   Dati par pārtikas pārpalikumu apsaimniekošanu nolūkā novērst pārtikas atkritumu rašanos (svaigmasas tonnās)

| Pārtikas piegādes ķēdes posms | Pārtika, kas ir tālākizplatīta lietošanai pārtikā (minēta Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 3. panta c) punktā) | Pārtika, kas laista tirgū pārveidošanai par barību (minēta Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 3. panta d) punktā) | Agrākie pārtikas produkti (minēti Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 3. panta e) punktā) |
| --- | --- | --- | --- |
| Primārā ražošana | | | |
| Pārstrāde un ražošana | | | |
| Pārtikas mazumtirdzniecība un cita izplatīšana | | | |
| Restorāni un ēdināšanas pakalpojumi | | | |
| Mājsaimniecības | | | |
| Kopā | | | |
| — | Baltais ierāmējums: datu sniegšana ir obligāta. |

Pārtikas piegādes ķēdes posms

Pārtika, kas ir tālākizplatīta lietošanai pārtikā (minēta Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 3. panta c) punktā)

Pārtika, kas laista tirgū pārveidošanai par barību (minēta Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 3. panta d) punktā)

Agrākie pārtikas produkti (minēti Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 3. panta e) punktā)

Primārā ražošana

Pārstrāde un ražošana

Pārtikas mazumtirdzniecība un cita izplatīšana

Restorāni un ēdināšanas pakalpojumi

Mājsaimniecības

Kopā

—

Baltais ierāmējums: datu sniegšana ir obligāta.

| — | Iekrāsotais ierāmējums: datu sniegšana ir brīvprātīga. |
| --- | --- |

—

Iekrāsotais ierāmējums: datu sniegšana ir brīvprātīga.

| — | Datu sniegšana ir brīvprātīga. |
| --- | --- |

—

Datu sniegšana ir brīvprātīga.

B.   Formāts, kādā sagatavo kvalitātes pārbaudes ziņojumu, ko sniedz kopā ar A daļā minētajiem datiem

1.   Ziņojuma mērķi

Kvalitātes pārbaudes ziņojuma mērķi ir šādi:

| — | izvērtēt pārtikas atkritumu mērīšanas metodikas, kas izklāstītas Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 III un IV pielikumā, |
| --- | --- |

—

izvērtēt pārtikas atkritumu mērīšanas metodikas, kas izklāstītas Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 III un IV pielikumā,

| — | izvērtēt, cik kvalitatīvi ir dati par ziņotajiem pārtikas atkritumu daudzumiem, |
| --- | --- |

—

izvērtēt, cik kvalitatīvi ir dati par ziņotajiem pārtikas atkritumu daudzumiem,

| — | izvērtēt, cik kvalitatīvi ir datu vākšanas procesi, arī to, kāds ir administratīvo datu avotu tvērums un validēšana un kāds ir apsekojumos balstīto pieeju statistiskais derīgums, |
| --- | --- |

—

izvērtēt, cik kvalitatīvi ir datu vākšanas procesi, arī to, kāds ir administratīvo datu avotu tvērums un validēšana un kāds ir apsekojumos balstīto pieeju statistiskais derīgums,

| — | aprakstīt iemeslus, kādēļ ziņotie dati no pārskata gada uz pārskata gadu ir būtiski mainījušies, un nodrošināt, ka šo datu pareizība nav apšaubāma. |
| --- | --- |

—

aprakstīt iemeslus, kādēļ ziņotie dati no pārskata gada uz pārskata gadu ir būtiski mainījušies, un nodrošināt, ka šo datu pareizība nav apšaubāma.

2.   Vispārīga informācija

Dalībvalsts:

Datus un aprakstu iesniedzošā organizācija:

Kontaktpersona/kontaktinformācija:

Pārskata gads:

Iesniegšanas datums/versija:

Saite uz dalībvalsts publicētajiem datiem (ja ir):

3.   Vispārīga informācija par datu vākšanu

Par katru pārtikas piegādes ķēdes posmu norādīt metodiku, kas izmantota, lai izmērītu konkrētajā pārskata gadā radušos pārtikas atkritumu daudzumu (atzīmējiet ar krustiņu attiecīgās šūnas, lai norādītu, vai dati vākti, izmantojot Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 III pielikumā vai IV pielikumā izklāstīto metodiku).

| Pārtikas piegādes ķēdes posms | Dati, kas savākti, izmantojot Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 III pielikumā izklāstīto metodiku | Dati, kas savākti, izmantojot Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 IV pielikumā izklāstīto metodiku |
| --- | --- | --- |
| Primārā ražošana | | |
| Pārstrāde un ražošana | | |
| Pārtikas mazumtirdzniecība un cita izplatīšana | | |
| Restorāni un ēdināšanas pakalpojumi | | |
| Mājsaimniecības | | |

Pārtikas piegādes ķēdes posms

Dati, kas savākti, izmantojot Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 III pielikumā izklāstīto metodiku

Dati, kas savākti, izmantojot Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 IV pielikumā izklāstīto metodiku

Primārā ražošana

Pārstrāde un ražošana

Pārtikas mazumtirdzniecība un cita izplatīšana

Restorāni un ēdināšanas pakalpojumi

Mājsaimniecības

4.   Informācija par mērījumiem, kas veikti, izmantojot III pielikumā izklāstīto metodiku

4.1.   Vispārīgs apraksts par datu avotiem, kas izmantoti pārtikas atkritumu mērīšanai saskaņā ar Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 III pielikumā izklāstīto metodiku

Pārtikas atkritumu daudzuma datu avotus norādīt par katru pārtikas piegādes ķēdes posmu (atzīmējiet ar krustiņu visas attiecīgās šūnas).

| Pārtikas piegādes ķēdes posms | Balstoties uz datiem, kas savākti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2150/2002  (1) vajadzībām | Balstoties uz īpašu pētījumu (piemēri: zinātnisks pētījums, konsultantu ziņojums) | Citi avoti vai dažādu avotu kombinācija (norādīt 4.2. punktā) (piemēri: administratīvie ziņojumi, rūpniecības nozares brīvprātīgas saistības) |
| --- | --- | --- | --- |
| Primārā ražošana | | | |
| Pārstrāde un ražošana | | | |
| Pārtikas mazumtirdzniecība un cita izplatīšana | | | |
| Restorāni un ēdināšanas pakalpojumi | | | |
| Mājsaimniecības | | | |

Pārtikas piegādes ķēdes posms

Balstoties uz datiem, kas savākti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2150/2002  (1) vajadzībām

Balstoties uz īpašu pētījumu (piemēri: zinātnisks pētījums, konsultantu ziņojums)

Citi avoti vai dažādu avotu kombinācija (norādīt 4.2. punktā) (piemēri: administratīvie ziņojumi, rūpniecības nozares brīvprātīgas saistības)

Primārā ražošana

Pārstrāde un ražošana

Pārtikas mazumtirdzniecība un cita izplatīšana

Restorāni un ēdināšanas pakalpojumi

Mājsaimniecības

4.2.   Detalizēts apraksts par metodēm, kas izmantotas pārtikas atkritumu mērīšanai saskaņā ar Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 III pielikumā izklāstīto metodiku

Par katru pārtikas piegādes ķēdes posmu aprakstīt pārtikas atkritumu daudzumu mērīšanas metodes, atsaucoties uz Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 III pielikumu.

| Pārtikas piegādes ķēdes posms | Īss izmantoto metožu apraksts (ietverot metodes, kas attiecīgā gadījumā izmantotas, lai izmērītu pārtikas atkritumu daudzumu jauktos atkritumos) | Pārtikas atkritumu datu sniedzēji (piemēram, lauksaimnieki, pārtikas uzņēmumi (pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji), atkritumu apsaimniekotāji, pašvaldības, mājsaimniecības) | Izlases veidošanas un/vai mērogošanas gadījumā sniegt informāciju par izlases lielumu un atlasi un aprakstīt mērogošanas metodes | Apraksts par galvenajām problēmām, kas skar datu pareizību, arī kļūdas, kas saistītas ar izlases veidošanu / paraugošanu, aptvērumu, mērījumiem, apstrādi un nerespondenci | Datu validācijas procesa apraksts, ietverot iespējamos nenoteiktības avotus un to iespējamo ietekmi uz paziņotajiem rezultātiem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Primārā ražošana | | | | | |
| Pārstrāde un ražošana | | | | | |
| Pārtikas mazumtirdzniecība un cita izplatīšana | | | | | |
| Restorāni un ēdināšanas pakalpojumi | | | | | |
| Mājsaimniecības | | | | | |

Pārtikas piegādes ķēdes posms

Īss izmantoto metožu apraksts (ietverot metodes, kas attiecīgā gadījumā izmantotas, lai izmērītu pārtikas atkritumu daudzumu jauktos atkritumos)

Pārtikas atkritumu datu sniedzēji (piemēram, lauksaimnieki, pārtikas uzņēmumi (pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji), atkritumu apsaimniekotāji, pašvaldības, mājsaimniecības)

Izlases veidošanas un/vai mērogošanas gadījumā sniegt informāciju par izlases lielumu un atlasi un aprakstīt mērogošanas metodes

Apraksts par galvenajām problēmām, kas skar datu pareizību, arī kļūdas, kas saistītas ar izlases veidošanu / paraugošanu, aptvērumu, mērījumiem, apstrādi un nerespondenci

Datu validācijas procesa apraksts, ietverot iespējamos nenoteiktības avotus un to iespējamo ietekmi uz paziņotajiem rezultātiem

Primārā ražošana

Pārstrāde un ražošana

Pārtikas mazumtirdzniecība un cita izplatīšana

Restorāni un ēdināšanas pakalpojumi

Mājsaimniecības

5.   Informācija par mērījumiem, kas veikti, izmantojot Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 IV pielikumā izklāstīto metodiku

Sniegt informāciju par katru pārtikas piegādes ķēdes posmu, par kuru pārskata gadā ir veikti aprēķini.

| Pārtikas piegādes ķēdes posms | Pārtikas atkritumu daudzuma dati, kas izmantoti par pamatu aprēķiniem | Aprēķinos izmantotie sociālekonomiskie dati | Aprēķinos izmantoto metožu apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| | Vērtība (t) | Gads | Datu veids (piemēram, iedzīvotāju skaits, pārtikas ražošana) (2) | Vērtība (2) | Gads (2) | Avots (2) | |
| Primārā ražošana | | | | | | | |
| Pārstrāde un ražošana | | | | | | | |
| Pārtikas mazumtirdzniecība un cita izplatīšana | | | | | | | |
| Restorāni un ēdināšanas pakalpojumi | | | | | | | |
| Mājsaimniecības | | | | | | | |

Pārtikas piegādes ķēdes posms

Pārtikas atkritumu daudzuma dati, kas izmantoti par pamatu aprēķiniem

Aprēķinos izmantotie sociālekonomiskie dati

Aprēķinos izmantoto metožu apraksts

Vērtība (t)

Gads

Datu veids (piemēram, iedzīvotāju skaits, pārtikas ražošana) (2)

Vērtība (2)

Gads (2)

Avots (2)

Primārā ražošana

Pārstrāde un ražošana

Pārtikas mazumtirdzniecība un cita izplatīšana

Restorāni un ēdināšanas pakalpojumi

Mājsaimniecības

6.   Brīvprātīgā ziņošana

Sniegt informāciju par katru brīvprātīgi paziņoto datu kopu.

| Datu kopas nosaukums (minēts Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 3. panta a) līdz e) punktā) | Pārtikas piegādes ķēdes posms | Īss datu vākšanas metodes apraksts | Avots – saite uz atsauces dokumentu (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Datu kopas nosaukums (minēts Deleģētā lēmuma (ES) 2019/1597 3. panta a) līdz e) punktā)

Pārtikas piegādes ķēdes posms

Īss datu vākšanas metodes apraksts

Avots – saite uz atsauces dokumentu (attiecīgā gadījumā)

Vajadzības gadījumā pievieno jaunas rindas.

7.   Metodoloģiskas izmaiņas un paziņojumi par problēmām

7.1.   Metodoloģisko izmaiņu apraksts (attiecīgā gadījumā)

Aprakstīt būtiskas metodoloģiskas izmaiņas pārskata gada aprēķina metodē, ja tādas ir (jo īpaši jānorāda retrospektīvas pārskatīšanas, to raksturs un tas, vai kādiem pārskata gadiem ir jāuzrāda pārrāvumi). Sniedziet aprakstu atsevišķi par katru pārtikas piegādes ķēdes posmu un norādiet precīzu attiecīgo šūnu atrašanās vietu (tabulas nosaukums, pārtikas piegādes ķēdes posms, slejas nosaukums).

| |
| --- |

Vajadzības gadījumā pievieno jaunas rindas.

7.2.   Tonnu starpības skaidrojums (attiecīgā gadījumā)

Paskaidrot tonnu starpības cēloņus (norādīt, kuri pārtikas piegādes ķēdes posmi, nozares vai aplēses ir izraisījuši starpību un kādi ir tās pamatcēloņi), ja atšķirība ir lielāka par 20 % salīdzinājumā ar datiem, kas iesniegti par iepriekšējo pārskata gadu.

| Pārtikas piegādes ķēdes posms | Atšķirība (%) | Galvenais starpības iemesls |
| --- | --- | --- |
| | | |

Pārtikas piegādes ķēdes posms

Atšķirība (%)

Galvenais starpības iemesls

Vajadzības gadījumā pievieno jaunas rindas.

7.3.   Problēmu paziņošana (ja tādas ir)

Ja ir bijušas problēmas pārtikas atkritumus attiecināt uz konkrētu pārtikas piegādes ķēdes posmu, sniegt šo problēmu aprakstu. Attiecībā uz katru konkrēto problēmu norādiet precīzu attiecīgo šūnu atrašanās vietu (tabulas nosaukums, pārtikas piegādes ķēdes posms, slejas nosaukums).

| |
| --- |

8.   Konfidencialitāte

Pamatot, kāpēc atsevišķas šā ziņojuma daļas nevajadzētu publicēt (ja ir šāda vajadzība). Attiecībā uz katru atsevišķo gadījumu norādiet precīzu attiecīgo šūnu atrašanās vietu (tabulas nosaukums, pārtikas piegādes ķēdes posms, slejas nosaukums).

| |
| --- |

9.   Galvenās valsts tīmekļvietnes, atsauces dokumenti un publikācijas

Norādīt saites uz galvenajām valsts tīmekļvietnēm, atsauces dokumentiem un publikācijām, kas izmantotas pārtikas atkritumu daudzuma datu vākšanā.

| Pārtikas piegādes ķēdes posms | Atsauces |
| --- | --- |
| | |

Pārtikas piegādes ķēdes posms

Atsauces

Vajadzības gadījumā pievieno jaunas rindas.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 2150/2002 par atkritumu statistiku (OV L 332, 9.12.2002., 1. lpp.).

(2)  Ja izmanto vēl citus datu avotus, attiecīgajam pārtikas piegādes ķēdes posmam pēc vajadzības pievieno papildu rindas.

---

| 2.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2001

(2019. gada 28. novembris),

ar ko attiecībā uz robežkontroles punktu sarakstu un veterināro vienību sarakstu TRACES sistēmā groza Lēmumu 2009/821/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8579)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. un 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (2), un jo īpaši tās 6. panta 4. punkta otro daļu un 6. panta 5. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (3), un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmumā 2009/821/EK (4) ir noteikts to robežkontroles punktu saraksts, kuri ir apstiprināti saskaņā ar Direktīvu 91/496/EEK un Direktīvu 97/78/EK, un centrālo, reģionālo un vietējo vienību saraksts integrētajā datorizētajā veterinārajā sistēmā (TRACES). Šie saraksti ir attiecīgi iekļauti minētā lēmuma I un II pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmumā 2009/821/EK (4) ir noteikts to robežkontroles punktu saraksts, kuri ir apstiprināti saskaņā ar Direktīvu 91/496/EEK un Direktīvu 97/78/EK, un centrālo, reģionālo un vietējo vienību saraksts integrētajā datorizētajā veterinārajā sistēmā (TRACES). Šie saraksti ir attiecīgi iekļauti minētā lēmuma I un II pielikumā.

| (2) | Pamatojoties uz Dānijas paziņojumu, Bilundas lidostas robežkontroles punkta apstiprinājums būtu jāattiecina tikai uz zirgu dzimtas dzīvniekiem un citiem dzīvniekiem, kas nav nagaiņi, un Hanstholmas ostas robežkontroles punkta apstiprinājums būtu jāattiecina tikai uz fasētiem zivsaimniecības produktiem. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā iekļauto ierakstu sarakstu par minēto dalībvalsti. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Dānijas paziņojumu, Bilundas lidostas robežkontroles punkta apstiprinājums būtu jāattiecina tikai uz zirgu dzimtas dzīvniekiem un citiem dzīvniekiem, kas nav nagaiņi, un Hanstholmas ostas robežkontroles punkta apstiprinājums būtu jāattiecina tikai uz fasētiem zivsaimniecības produktiem. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā iekļauto ierakstu sarakstu par minēto dalībvalsti.

| (3) | Pamatojoties uz Grieķijas paziņojumu, no Evzoni robežkontroles punkta apstiprinājuma būtu jāsvītro nagaiņu un zirgu dzimtas dzīvnieku kategorijas, un robežkontroles punkts Saloniku lidostā būtu jāapstiprina arī attiecībā uz fasētiem produktiem, kas paredzēti lietošanai pārtikā istabas temperatūrā. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā iekļauto ierakstu sarakstu par minēto dalībvalsti. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Grieķijas paziņojumu, no Evzoni robežkontroles punkta apstiprinājuma būtu jāsvītro nagaiņu un zirgu dzimtas dzīvnieku kategorijas, un robežkontroles punkts Saloniku lidostā būtu jāapstiprina arī attiecībā uz fasētiem produktiem, kas paredzēti lietošanai pārtikā istabas temperatūrā. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā iekļauto ierakstu sarakstu par minēto dalībvalsti.

| (4) | Pamatojoties uz Spānijas paziņojumu, Malagas ostas robežkontroles punkta apstiprinājums būtu jāattiecina tikai uz lietošanai pārtikā paredzētiem produktiem. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā iekļauto ierakstu sarakstu par minēto dalībvalsti. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz Spānijas paziņojumu, Malagas ostas robežkontroles punkta apstiprinājums būtu jāattiecina tikai uz lietošanai pārtikā paredzētiem produktiem. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā iekļauto ierakstu sarakstu par minēto dalībvalsti.

| (5) | Pamatojoties uz Itālijas paziņojumu, no Kaljāri ostas robežkontroles punkta apstiprinājuma jāizslēdz nagaiņu liemeņi, Dženovas ostas robežkontroles punkta darbība būtu jāaptur un būtu jāpievieno jauns pārbaudes centrs Milānas-Malpensas lidostas robežkontroles punktā. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā iekļauto ierakstu sarakstu par minēto dalībvalsti. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Itālijas paziņojumu, no Kaljāri ostas robežkontroles punkta apstiprinājuma jāizslēdz nagaiņu liemeņi, Dženovas ostas robežkontroles punkta darbība būtu jāaptur un būtu jāpievieno jauns pārbaudes centrs Milānas-Malpensas lidostas robežkontroles punktā. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā iekļauto ierakstu sarakstu par minēto dalībvalsti.

| (6) | Horvātija informēja Komisiju, ka pēc administratīvās restrukturizācijas vietējo veterināro biroju skaits tika samazināts no 12 vienībām uz 5 vienībām. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmuma 2009/821/EK II pielikumu. |
| --- | --- |

(6)

Horvātija informēja Komisiju, ka pēc administratīvās restrukturizācijas vietējo veterināro biroju skaits tika samazināts no 12 vienībām uz 5 vienībām. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmuma 2009/821/EK II pielikumu.

| (7) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2009/821/EK I un II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijas loceklis

---

(1)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

1

(2)  
  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp.

2

(3)  
  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.

3

(4)  Komisijas 2009. gada 28. septembra Lēmums 2009/821/EK, ar ko izveido apstiprināto robežkontroles punktu sarakstu, paredz konkrētus noteikumus par inspekcijām, kuras veic Komisijas veterinārijas eksperti, un nosaka TRACES veterinārās vienības (OV L 296, 12.11.2009., 1. lpp.).

4

TRACES

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2009/821/EK I un II pielikumu groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza šādi:






  a) | saraksta daļu, kas attiecas uz Dāniju, groza šādi:






  i) | ierakstu par Bilundas (Billund) lidostu aizstāj ar šādu:










  “Billund | DK BLL 4 | A | | | U(8), E, O”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I pielikumu groza šādi:

a)

saraksta daļu, kas attiecas uz Dāniju, groza šādi:

i)

ierakstu par Bilundas (Billund) lidostu aizstāj ar šādu:

“Billund

DK BLL 4

A

U(8), E, O”;

| ii) | ierakstu par Hanstholmas (Hanstholm) ostu aizstāj ar šādu:










  “Hanstholm | DK HAN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3)”; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

ierakstu par Hanstholmas (Hanstholm) ostu aizstāj ar šādu:

“Hanstholm

DK HAN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)”;

| b) | saraksta daļu, kas attiecas uz Grieķiju, groza šādi:






  i) | ierakstu par Evzoni ceļu robežkontroles punktu aizstāj ar šādu:










  “Evzoni | GR EVZ 3 | R | | HC, NHC-NT | O”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

saraksta daļu, kas attiecas uz Grieķiju, groza šādi:

i)

ierakstu par Evzoni ceļu robežkontroles punktu aizstāj ar šādu:

“Evzoni

GR EVZ 3

R

HC, NHC-NT

O”;

| ii) | ierakstu par Saloniku (Thessaloniki) lidostu aizstāj ar šādu:










  “Thessaloniki | GR SKG 4 | A | | HC-T(CH)(2), HC-NT(2), NHC-NT | O”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

ierakstu par Saloniku (Thessaloniki) lidostu aizstāj ar šādu:

“Thessaloniki

GR SKG 4

A

HC-T(CH)(2), HC-NT(2), NHC-NT

O”;

| c) | saraksta daļā, kas attiecas uz Spāniju, ierakstu par Malagas (Málaga) ostu aizstāj ar šādu:










  “Málaga | ES AGP 1 | P | | HC”; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

saraksta daļā, kas attiecas uz Spāniju, ierakstu par Malagas (Málaga) ostu aizstāj ar šādu:

“Málaga

ES AGP 1

P

HC”;

| d) | saraksta daļu, kas attiecas uz Itāliju, groza šādi:






  i) | ierakstu par Kaljāri (Cagliari) ostu aizstāj ar šādu:










  “Cagliari | IT CAG 1 | P | | HC(16), NHC(2)”, | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

saraksta daļu, kas attiecas uz Itāliju, groza šādi:

i)

ierakstu par Kaljāri (Cagliari) ostu aizstāj ar šādu:

“Cagliari

IT CAG 1

P

HC(16), NHC(2)”,

| ii) | ierakstu par Dženovas (Genova) ostu aizstāj ar šādu:










  “Genova | IT GOA 1 | P | Calata Sanità (terminal Sech) | HC(2), NHC-NT(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nino Ronco (terminal Messina) | NHC-NT(2)(*) | |
| Porto di Voltri (Voltri) | HC(2), NHC-NT(2) | |
| Ponte Paleocapa | NHC-NT(6)”; | |

ii)

ierakstu par Dženovas (Genova) ostu aizstāj ar šādu:

“Genova

IT GOA 1

P

Calata Sanità (terminal Sech)

HC(2), NHC-NT(2)

Nino Ronco (terminal Messina)

NHC-NT(2)(*)

Porto di Voltri (Voltri)

HC(2), NHC-NT(2)

Ponte Paleocapa

NHC-NT(6)”;

| iii) | ierakstu par Milānas-Malpensas (Milano-Malpensa) lidostu aizstāj ar šādu:










  “Milano-Malpensa | IT MXP 4 | A | Magazzini aeroportuali ALHA | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ALHA Airport MXP SpA | | U, E |
| Cargo City MLE | HC(2) | O |
| Cargo Beta – Trans | HC(2), NHC(2)”; | |

iii)

ierakstu par Milānas-Malpensas (Milano-Malpensa) lidostu aizstāj ar šādu:

“Milano-Malpensa

IT MXP 4

A

Magazzini aeroportuali ALHA

HC(2), NHC(2)

ALHA Airport MXP SpA

U, E

Cargo City MLE

HC(2)

O

Cargo Beta – Trans

HC(2), NHC(2)”;

| 2) | II pielikumu groza šādi:
  saraksta daļu, kas attiecas uz Horvātiju, aizstāj ar šādu:






  “HR00001 | Zagreb |
| --- | --- | --- |
| HR00002 | Varaždin |
| HR00003 | Split |
| HR00004 | Rijeka |
| HR00005 | Osijek”. |

2)

II pielikumu groza šādi:

saraksta daļu, kas attiecas uz Horvātiju, aizstāj ar šādu:

“HR00001

Zagreb

HR00002

Varaždin

HR00003

Split

HR00004

Rijeka

HR00005

Osijek”.

---

| 2.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/50

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES, Euratom) 2019/2002

(2019. gada 28. novembris)

par atļauju Bulgārijai turpināt izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem līdz 2023. gada beigām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8590)

(Autentisks ir tikai teksts bulgāru valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un it īpaši tās 6. panta 3. punkta otro ievilkumu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju pašu resursu jautājumos,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2) 390.a pantam Bulgārija saskaņā ar nosacījumiem, kurus Bulgārijā piemēro dienā, kad šī dalībvalsts pievienojās Eiropas Savienībai, var turpināt piemērot atbrīvojumu pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem atbilstīgi minētās direktīvas X pielikuma B daļas 10. punktam, kamēr tādu pašu atbrīvojumu piemēro kādā dalībvalstī, kas bija Kopienas dalībvalsts 2006. gada 31. decembrī. Saskaņā ar minēto pantu šie darījumi ir jāņem vērā, nosakot pievienotās vērtības nodokļa (PVN) pašu resursu bāzi. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2) 390.a pantam Bulgārija saskaņā ar nosacījumiem, kurus Bulgārijā piemēro dienā, kad šī dalībvalsts pievienojās Eiropas Savienībai, var turpināt piemērot atbrīvojumu pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem atbilstīgi minētās direktīvas X pielikuma B daļas 10. punktam, kamēr tādu pašu atbrīvojumu piemēro kādā dalībvalstī, kas bija Kopienas dalībvalsts 2006. gada 31. decembrī. Saskaņā ar minēto pantu šie darījumi ir jāņem vērā, nosakot pievienotās vērtības nodokļa (PVN) pašu resursu bāzi.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2010/4/ES, Euratom (3) Bulgārijai bija atļauts inter alia izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem atbilstīgi Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 10. punktam, lai aprēķinātu PVN pašu resursu bāzi no 2009. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2010/4/ES, Euratom (3) Bulgārijai bija atļauts inter alia izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem atbilstīgi Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 10. punktam, lai aprēķinātu PVN pašu resursu bāzi no 2009. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim.

| (3) | Bulgārija 2019. gada 4. aprīļa vēstulē lūdza Komisijai atļauju turpināt izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. Bulgārija nevar veikt precīzu PVN pašu resursu bāzes aprēķinu darījumiem atbilstīgi Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 10. punktam attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem. Šāds aprēķins varētu radīt nesamērīgu administratīvo slogu, kas nebūtu attaisnojams saistībā ar minēto darījumu ietekmi uz Bulgārijas kopējo PVN pašu resursu bāzi. Bulgārija var veikt aprēķinu, izmantojot aptuvenas aplēses šīs kategorijas darījumiem. Tāpēc būtu jāatļauj Bulgārijai turpināt aprēķināt PVN pašu resursu bāzi, izmantojot aptuvenas aplēses attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Bulgārija 2019. gada 4. aprīļa vēstulē lūdza Komisijai atļauju turpināt izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. Bulgārija nevar veikt precīzu PVN pašu resursu bāzes aprēķinu darījumiem atbilstīgi Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 10. punktam attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem. Šāds aprēķins varētu radīt nesamērīgu administratīvo slogu, kas nebūtu attaisnojams saistībā ar minēto darījumu ietekmi uz Bulgārijas kopējo PVN pašu resursu bāzi. Bulgārija var veikt aprēķinu, izmantojot aptuvenas aplēses šīs kategorijas darījumiem. Tāpēc būtu jāatļauj Bulgārijai turpināt aprēķināt PVN pašu resursu bāzi, izmantojot aptuvenas aplēses attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem.

| (4) | Pārredzamības un juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi noteikt šai atļaujai termiņu, |
| --- | --- |

(4)

Pārredzamības un juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi noteikt šai atļaujai termiņu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lai aprēķinātu PVN pašu resursu bāzi no 2019. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim, Bulgārijai atļauj izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem atbilstīgi Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 10. punktam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Günther OETTINGER

---

(1)  
  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīva 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2009. gada 22. decembra Lēmums 2010/4/ES, Euratom, ar ko Bulgārijai atļauj izmantot statistikas datus, kas vecāki par aizpagājušo gadu, un noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam (OV L 3, 7.1.2010., 17. lpp.).

3

---

| 2.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/52

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES, Euratom) 2019/2003

(2019. gada 28. novembris)

par atļauju Īrijai turpināt izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem līdz 2023. gada beigām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8593)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un it īpaši tās 6. panta 3. punkta otro ievilkumu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju pašu resursu jautājumos,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2) 371. pantu Īrija drīkst turpināt atbrīvot no nodokļa darījumus, kas norādīti minētās direktīvas X pielikuma B daļā, ja tā šos darījumus atbrīvoja no nodokļa 1978. gada 1. janvārī. Saskaņā ar minēto pantu šie darījumi ir jāņem vērā, nosakot pievienotās vērtības nodokļa (PVN) pašu resursu bāzi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2) 371. pantu Īrija drīkst turpināt atbrīvot no nodokļa darījumus, kas norādīti minētās direktīvas X pielikuma B daļā, ja tā šos darījumus atbrīvoja no nodokļa 1978. gada 1. janvārī. Saskaņā ar minēto pantu šie darījumi ir jāņem vērā, nosakot pievienotās vērtības nodokļa (PVN) pašu resursu bāzi.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2010/5/ES, Euratom (3) Īrijai bija atļauts izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz šādu kategoriju darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļā: pasažieru pārvadājumi (10. punkts) no 2009. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2010/5/ES, Euratom (3) Īrijai bija atļauts izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz šādu kategoriju darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļā: pasažieru pārvadājumi (10. punkts) no 2009. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim.

| (3) | Īrija 2019. gada 30. aprīļa vēstulē lūdza Komisijai atļauju turpināt izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. Īrija nevar veikt precīzu PVN pašu resursu bāzes aprēķinu darījumiem atbilstīgi Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 10. punktam attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem. Šāda aprēķināšana varētu radīt nesamērīgu administratīvo slogu, kas nebūtu attaisnojams saistībā ar attiecīgo darījumu ietekmi uz Īrijas kopējo PVN pašu resursu bāzi. Īrija var veikt aprēķinu, izmantojot aptuvenas aplēses šīs kategorijas darījumiem. Tāpēc būtu jāatļauj Īrijai turpināt aprēķināt PVN pašu resursu bāzi, izmantojot aptuvenas aplēses attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Īrija 2019. gada 30. aprīļa vēstulē lūdza Komisijai atļauju turpināt izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. Īrija nevar veikt precīzu PVN pašu resursu bāzes aprēķinu darījumiem atbilstīgi Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 10. punktam attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem. Šāda aprēķināšana varētu radīt nesamērīgu administratīvo slogu, kas nebūtu attaisnojams saistībā ar attiecīgo darījumu ietekmi uz Īrijas kopējo PVN pašu resursu bāzi. Īrija var veikt aprēķinu, izmantojot aptuvenas aplēses šīs kategorijas darījumiem. Tāpēc būtu jāatļauj Īrijai turpināt aprēķināt PVN pašu resursu bāzi, izmantojot aptuvenas aplēses attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem.

| (4) | Pārredzamības un juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi noteikt šai atļaujai termiņu, |
| --- | --- |

(4)

Pārredzamības un juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi noteikt šai atļaujai termiņu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lai aprēķinātu PVN pašu resursu bāzi no 2019. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim, Īrijai atļauj izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem atbilstīgi Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 10. punktam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Īrijai.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Günther OETTINGER

---

(1)  
  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīva 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2009. gada 22. decembra Lēmums 2010/5/ES, Euratom, ar ko Īrijai atļauj izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam (OV L 3, 7.1.2010., 19. lpp.).

3

---

| 2.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/54

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES, Euratom) 2019/2004

(2019. gada 28. novembris),

ar ko groza Lēmumu 2005/872/EK, Euratom attiecībā uz atļauju Čehijas Republikai lietot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam attiecībā uz pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8595)

(Autentisks ir tikai teksts čehu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un it īpaši tās 6. panta 3. punkta otro ievilkumu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju pašu resursu jautājumos,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2) 381. pantu, kamēr tādu pašu atbrīvojumu no nodokļa piemēro kādā dalībvalstī, kas bija Kopienas dalībvalsts 2004. gada 30. aprīlī, Čehijas Republika – piemērojot nosacījumus, kas šajā dalībvalstī bija spēkā tās pievienošanās dienā – var turpināt atbrīvot no nodokļa starptautiskos pasažieru pārvadājumus, kas paredzēti minētās direktīvas X pielikuma B daļas 10. punktā. Saskaņā ar minēto pantu šie darījumi ir jāņem vērā, nosakot pievienotās vērtības nodokļa (PVN) pašu resursu bāzi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2) 381. pantu, kamēr tādu pašu atbrīvojumu no nodokļa piemēro kādā dalībvalstī, kas bija Kopienas dalībvalsts 2004. gada 30. aprīlī, Čehijas Republika – piemērojot nosacījumus, kas šajā dalībvalstī bija spēkā tās pievienošanās dienā – var turpināt atbrīvot no nodokļa starptautiskos pasažieru pārvadājumus, kas paredzēti minētās direktīvas X pielikuma B daļas 10. punktā. Saskaņā ar minēto pantu šie darījumi ir jāņem vērā, nosakot pievienotās vērtības nodokļa (PVN) pašu resursu bāzi.

| (2) | Ar 1.a pantu Komisijas Lēmumā 2005/872/EK, Euratom (3) Čehijas Republikai bija atļauts izmantot fiksētu procentuālo apmēru no starpbāzes tiem darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 10. punktā attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ar 1.a pantu Komisijas Lēmumā 2005/872/EK, Euratom (3) Čehijas Republikai bija atļauts izmantot fiksētu procentuālo apmēru no starpbāzes tiem darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 10. punktā attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem.

| (3) | Pēdējā PVN pašu resursu pārbaudē tika konstatēts, ka atļauja izmantot vienkāršotu aprēķina metodi Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 10. punktā minēto darījumu aprēķinam pamatojās uz nepareiziem un nepilnīgiem datiem. Ja Komisijas rīcībā būtu bijuši pareizi un pilnīgi dati, atļauja izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem no 2015. līdz 2020. gadam Čehijas Republikai netiktu piešķirta. Tāpēc ir lietderīgi svītrot Lēmuma 2005/872/EK 1.a pantu ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(3)

Pēdējā PVN pašu resursu pārbaudē tika konstatēts, ka atļauja izmantot vienkāršotu aprēķina metodi Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 10. punktā minēto darījumu aprēķinam pamatojās uz nepareiziem un nepilnīgiem datiem. Ja Komisijas rīcībā būtu bijuši pareizi un pilnīgi dati, atļauja izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem no 2015. līdz 2020. gadam Čehijas Republikai netiktu piešķirta. Tāpēc ir lietderīgi svītrot Lēmuma 2005/872/EK 1.a pantu ar atpakaļejošu spēku.

| (4) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/872/EK, Euratom, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/872/EK, Euratom,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2005/872/EK, Euratom 1.a pantu svītro.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai.

3. pants

Šo lēmumu piemēro no 2015. gada 26. novembra.

Briselē, 2019. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Günther OETTINGER

---

(1)  
  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīva 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2005. gada 21. novembra Lēmums 2005/872/EK, Euratom, ar ko Čehijas Republikai atļauj lietot noteiktus aptuvenos novērtējumus PVN pašu resursu bāzes aprēķinam (OV L 322, 9.12.2005., 19. lpp.).

3

---

| 2.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/56

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2005

(2019. gada 29. novembris)

par katras dalībvalsts 2017. gada siltumnīcefekta gāzu emisijām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (1) un jo īpaši tās 19. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK (2) paredz ikgadējos iedalītos emisijas apjomus katrai dalībvalstij katram gadam laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam un mehānismu, kā katru gadu novērtēt šo ierobežojumu ievērošanu. Dalībvalstu ikgadējie iedalītie emisijas apjomi, kas izteikti tonnās CO2 ekvivalenta, ir noteikti Komisijas Lēmumā 2013/162/ES (3). Katras dalībvalsts koriģētais ikgadējais iedalītais emisijas apjoms ir noteikts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/634/ES (4). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK (2) paredz ikgadējos iedalītos emisijas apjomus katrai dalībvalstij katram gadam laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam un mehānismu, kā katru gadu novērtēt šo ierobežojumu ievērošanu. Dalībvalstu ikgadējie iedalītie emisijas apjomi, kas izteikti tonnās CO2 ekvivalenta, ir noteikti Komisijas Lēmumā 2013/162/ES (3). Katras dalībvalsts koriģētais ikgadējais iedalītais emisijas apjoms ir noteikts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/634/ES (4).

| (2) | Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. pants paredz dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārskatu izskatīšanas procedūru, lai novērtētu Lēmuma Nr. 406/2009/EK izpildi. Tāpēc tika veikta Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. panta 2. punktā minētā ikgadējā izskatīšana, pamatojoties uz 2017. gada emisiju datiem, kas Komisijai tika paziņoti 2019. gada martā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 749/2014 (5) III nodaļā un XVI pielikumā noteiktajām procedūrām. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. pants paredz dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārskatu izskatīšanas procedūru, lai novērtētu Lēmuma Nr. 406/2009/EK izpildi. Tāpēc tika veikta Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. panta 2. punktā minētā ikgadējā izskatīšana, pamatojoties uz 2017. gada emisiju datiem, kas Komisijai tika paziņoti 2019. gada martā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 749/2014 (5) III nodaļā un XVI pielikumā noteiktajām procedūrām.

| (3) | Lēmuma Nr. 406/2009/EK aptverto katras dalībvalsts 2017. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju kopapjomā būtu jāieskaita ikgadējās izskatīšanas laikā aprēķinātās tehniskās korekcijas un pārskatītās aplēses, kā izklāstīts galīgajos izskatīšanas ziņojumos, kuri sagatavoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 749/2014 35. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma Nr. 406/2009/EK aptverto katras dalībvalsts 2017. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju kopapjomā būtu jāieskaita ikgadējās izskatīšanas laikā aprēķinātās tehniskās korekcijas un pārskatītās aplēses, kā izklāstīts galīgajos izskatīšanas ziņojumos, kuri sagatavoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 749/2014 35. panta 2. punktu.

| (4) | Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, lai nodrošinātu saskanību ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. panta 7. punkta noteikumiem, kas paredz, ka ar šā lēmuma publicēšanas dienu aizsākas četru mēnešu periods, kura laikā dalībvalstīm ir atļauts izmantot Lēmumā Nr. 406/2009/EK paredzētos elastības mehānismus, |
| --- | --- |

(4)

Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, lai nodrošinātu saskanību ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. panta 7. punkta noteikumiem, kas paredz, ka ar šā lēmuma publicēšanas dienu aizsākas četru mēnešu periods, kura laikā dalībvalstīm ir atļauts izmantot Lēmumā Nr. 406/2009/EK paredzētos elastības mehānismus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma Nr. 406/2009/EK aptverto katras dalībvalsts 2017. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju kopsumma, kas izriet no koriģētajiem pārskata datiem, kuri iegūti ikgadējā izskatīšanā, kas minēta Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. panta 2. punktā, ir dota šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Lēmums Nr. 406/2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (OV L 140, 5.6.2009., 136. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2013. gada 26. marta Lēmums 2013/162/ES par dalībvalstu ikgadējo emisiju sadales apjomu noteikšanu laikposmam no 2013. līdz 2020. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK (OV L 90, 28.3.2013., 106. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2013. gada 31. oktobra Īstenošanas lēmums 2013/634/ES par dalībvalstu ikgadējo emisiju sadales apjomu korekcijām laikposmam no 2013. līdz 2020. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK (OV L 292, 1.11.2013., 19. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 30. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 749/2014 par tās informācijas struktūru, formātu, iesniegšanas procedūrām un izskatīšanu, kuru dalībvalstis ziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 203, 11.7.2014., 23. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

| Dalībvalsts | Lēmuma Nr. 406/2009/EK aptvertās siltumnīcefekta gāzu emisijas 2017. gadā
  (oglekļa dioksīda ekvivalenta tonnas) |
| --- | --- |
| Beļģija | 70 824 562 |
| Bulgārija | 26 526 793 |
| Čehija | 62 395 184 |
| Dānija | 32 676 908 |
| Vācija | 466 857 281 |
| Igaunija | 6 205 022 |
| Īrija | 43 828 744 |
| Grieķija | 45 445 291 |
| Spānija | 201 107 413 |
| Francija | 352 795 706 |
| Horvātija | 16 669 301 |
| Itālija | 270 145 340 |
| Kipra | 4 270 890 |
| Latvija | 9 243 088 |
| Lietuva | 14 132 498 |
| Luksemburga | 8 743 461 |
| Ungārija | 43 141 883 |
| Malta | 1 428 480 |
| Nīderlande | 102 326 628 |
| Austrija | 51 651 769 |
| Polija | 211 506 734 |
| Portugāle | 40 186 365 |
| Rumānija | 75 363 245 |
| Slovēnija | 10 881 767 |
| Slovākija | 21 249 803 |
| Somija | 30 062 237 |
| Zviedrija | 32 530 542 |
| Apvienotā Karaliste | 332 050 822 |

Dalībvalsts

Lēmuma Nr. 406/2009/EK aptvertās siltumnīcefekta gāzu emisijas 2017. gadā

(oglekļa dioksīda ekvivalenta tonnas)

Beļģija

70 824 562

Bulgārija

26 526 793

Čehija

62 395 184

Dānija

32 676 908

Vācija

466 857 281

Igaunija

6 205 022

Īrija

43 828 744

Grieķija

45 445 291

Spānija

201 107 413

Francija

352 795 706

Horvātija

16 669 301

Itālija

270 145 340

Kipra

4 270 890

Latvija

9 243 088

Lietuva

14 132 498

Luksemburga

8 743 461

Ungārija

43 141 883

Malta

1 428 480

Nīderlande

102 326 628

Austrija

51 651 769

Polija

211 506 734

Portugāle

40 186 365

Rumānija

75 363 245

Slovēnija

10 881 767

Slovākija

21 249 803

Somija

30 062 237

Zviedrija

32 530 542

Apvienotā Karaliste

332 050 822

---

| 2.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/59

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/2006

(2019. gada 29. novembris)

par Īrijas dalību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1727 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) īstenošanā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Protokolu Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Komisijas ģenerālsekretāram adresētu vēstuli, kas reģistrēta 2019. gada 9. septembrī, Īrija paziņoja par nodomu piedalīties Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1727 (1) īstenošanā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Komisijas ģenerālsekretāram adresētu vēstuli, kas reģistrēta 2019. gada 9. septembrī, Īrija paziņoja par nodomu piedalīties Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1727 (1) īstenošanā.

| (2) | Tā kā Īrijas dalībai Regulas (ES) 2018/1727 īstenošanā nav izvirzīti nekādi konkrēti nosacījumi, pārejas pasākumi nav nepieciešami. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā Īrijas dalībai Regulas (ES) 2018/1727 īstenošanā nav izvirzīti nekādi konkrēti nosacījumi, pārejas pasākumi nav nepieciešami.

| (3) | Tāpēc būtu jāapstiprina Īrijas dalība Regulas (ES) 2018/1727 īstenošanā. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc būtu jāapstiprina Īrijas dalība Regulas (ES) 2018/1727 īstenošanā.

| (4) | Regula (ES) 2018/1727 stājās spēkā 2018. gada 11. decembrī, un to piemēro no 2019. gada 12. decembra. |
| --- | --- |

(4)

Regula (ES) 2018/1727 stājās spēkā 2018. gada 11. decembrī, un to piemēro no 2019. gada 12. decembra.

| (5) | Saskaņā ar Protokola Nr. 21 4. pantu šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Protokola Nr. 21 4. pantu šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo apstiprina Īrijas dalību Regulas (ES) 2018/1727 īstenošanā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Regula (ES) 2018/1727 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes Lēmumu 2002/187/TI (OV L 295, 21.11.2018., 138. lpp.).

1

Eurojust

---