# Eiropas Savienības L 330/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 330 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 20. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 330

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 20. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Paziņojums par to, ka stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2178 (2019. gada 14. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1076, lai I pielikumā iekļautu Komoru Salu Savienību | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2179 (2019. gada 13. decembris), ar ko attiecībā uz augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa kvotas sadalījumu starp valstīm groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 481/2012 un atkāpjas no minētās īstenošanas regulas attiecībā uz 2019./2020. kvotu gadu | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2180 (2019. gada 16. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē kvalitātes ziņojumu detalizētu sagatavošanas kārtību un saturu (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2181 (2019. gada 16. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē tehniskos raksturlielumus attiecībā uz elementiem, kuri ir kopīgi vairākām datu kopām (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2019/2182 (2019. gada 16. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā Pan Galego/Pan Gallego (AĢIN) | 42 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2019/2183 (2019. gada 16. decembris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs Cordero Manchego (AĢIN) | 43 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2184 (2019. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs Riso del Delta del Po (AĢIN) | 44 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2185 (2019. gada 16. decembris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs Bleu du Vercors-Sassenage (ACVN) | 45 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2186 (2019. gada 18. decembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 46 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2187 (2019. gada 19. decembris), ar ko nosaka atbalsta maksimālo summu olīveļļas privātai uzglabāšanai saistībā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/1882 | 48 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un Drošības Komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/2188 (2019. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) misijas vadītāja iecelšanu (EUAM Iraq/3/2019) | 50 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/2189(2019. gada 17. decembris) par Eiropas Savienības KADP padomdevējas misijas Centrālāfrikas Republikā (EUAM RCA) misijas vadītāja iecelšanu (EUAM RCA/1/2019) | 51 |
| | * | Eiropadomes Lēmums (ES) 2019/2190 (2019. gada 19. decembris) par divu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļu iecelšanu amatā | 52 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/2191 (2019. gada 19. decembris), ar ko atbalsta globālu ziņošanas mehānismu par nelikumīgiem parastajiem ieročiem un to munīciju, lai samazinātu to novirzīšanas un nelikumīgas nodošanas risku (iTrace IV) | 53 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/2192 (2019. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā | 71 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2193 (2019. gada 17. decembris), ar ko nosaka noteikumus, kā aprēķināt, verificēt un ziņot datus, un paredz datu ziņošanas formātu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8995)

   (
  1
  ) | 72 |
| | * | Eiropas Centrālās Bankas Lēmums (ES) 2019/2194 (2019. gada 29. novembris) par paraksta tiesību piešķiršanu (ECB/2019/33) | 86 |
| | * | Eiropas Centrālās Bankas Lēmums (ES) 2019/2195 (2019. gada 5. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (ECB/2019/39) | 91 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Paziņojums par to, ka stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti

1

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2178 (2019. gada 14. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1076, lai I pielikumā iekļautu Komoru Salu Savienību

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2179 (2019. gada 13. decembris), ar ko attiecībā uz augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa kvotas sadalījumu starp valstīm groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 481/2012 un atkāpjas no minētās īstenošanas regulas attiecībā uz 2019./2020. kvotu gadu

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2180 (2019. gada 16. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē kvalitātes ziņojumu detalizētu sagatavošanas kārtību un saturu (
  1
  )

1

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2181 (2019. gada 16. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē tehniskos raksturlielumus attiecībā uz elementiem, kuri ir kopīgi vairākām datu kopām (
  1
  )

1

16

*

Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2019/2182 (2019. gada 16. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā Pan Galego/Pan Gallego (AĢIN)

42

*

Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2019/2183 (2019. gada 16. decembris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs Cordero Manchego (AĢIN)

43

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2184 (2019. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs Riso del Delta del Po (AĢIN)

44

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2185 (2019. gada 16. decembris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs Bleu du Vercors-Sassenage (ACVN)

45

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2186 (2019. gada 18. decembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

46

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2187 (2019. gada 19. decembris), ar ko nosaka atbalsta maksimālo summu olīveļļas privātai uzglabāšanai saistībā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/1882

48

LĒMUMI

*

Politikas un Drošības Komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/2188 (2019. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) misijas vadītāja iecelšanu (EUAM Iraq/3/2019)

EUAM Iraq

50

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/2189(2019. gada 17. decembris) par Eiropas Savienības KADP padomdevējas misijas Centrālāfrikas Republikā (EUAM RCA) misijas vadītāja iecelšanu (EUAM RCA/1/2019)

EUAM RCA

51

*

Eiropadomes Lēmums (ES) 2019/2190 (2019. gada 19. decembris) par divu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļu iecelšanu amatā

52

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/2191 (2019. gada 19. decembris), ar ko atbalsta globālu ziņošanas mehānismu par nelikumīgiem parastajiem ieročiem un to munīciju, lai samazinātu to novirzīšanas un nelikumīgas nodošanas risku (iTrace IV)

iTrace IV

53

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/2192 (2019. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

71

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2193 (2019. gada 17. decembris), ar ko nosaka noteikumus, kā aprēķināt, verificēt un ziņot datus, un paredz datu ziņošanas formātu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8995)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8995)

1

72

*

Eiropas Centrālās Bankas Lēmums (ES) 2019/2194 (2019. gada 29. novembris) par paraksta tiesību piešķiršanu (ECB/2019/33)

86

*

Eiropas Centrālās Bankas Lēmums (ES) 2019/2195 (2019. gada 5. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (ECB/2019/39)

91

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) 2019/2117 (2019. gada 29. novembris) ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību ( OV L 320, 11.12.2019. ) | 104 |
| | * | Labojums Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2019/2158 (2019. gada 5. decembris) par metodoloģiju un procedūrām attiecībā uz datu noteikšanu un vākšanu par maksu noteicošiem faktoriem, kurus izmanto gada uzraudzības maksas aprēķināšanā (ECB/2019/38) ( OV L 327, 17.12.2019. ) | 105 |
| | * | Labojums Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) 2019/2155 (2019. gada 5. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1163/2014 par uzraudzības maksām (ECB/2019/37) ( OV L 327, 17.12.2019. ) | 106 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2019/2117 (2019. gada 29. novembris) ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību ( OV L 320, 11.12.2019. )

( OV L 320, 11.12.2019. )

104

*

Labojums Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2019/2158 (2019. gada 5. decembris) par metodoloģiju un procedūrām attiecībā uz datu noteikšanu un vākšanu par maksu noteicošiem faktoriem, kurus izmanto gada uzraudzības maksas aprēķināšanā (ECB/2019/38) ( OV L 327, 17.12.2019. )

( OV L 327, 17.12.2019. )

105

*

Labojums Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) 2019/2155 (2019. gada 5. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1163/2014 par uzraudzības maksām (ECB/2019/37) ( OV L 327, 17.12.2019. )

( OV L 327, 17.12.2019. )

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/1

---

Paziņojums par to, ka stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti

Tā kā 2019. gada 6. decembrī tika pabeigta procedūra, kas paredzēta 21. panta 4. punktā Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (1), šis nolīgums stāsies spēkā 2020. gada 1. janvārī.

1

---

(1)  
  OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

1

---

REGULAS

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/2

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/2178

(2019. gada 14. oktobris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1076, lai I pielikumā iekļautu Komoru Salu Savienību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1076, ar ko dažu tādu valstu izcelsmes izstrādājumiem, kuras ietilpst Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupā, piemēro režīmu, kas paredzēts nolīgumos, ar kuriem izveido ekonomisko partnerattiecību nolīgumus vai kuru rezultātā notiek to izveide (1), un jo īpaši tās 2. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) 2016/1076 I pielikumā iekļautas valstis, kurām piemēro minētajā regulā paredzēto tirgus piekļuves režīmu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) 2016/1076 I pielikumā iekļautas valstis, kurām piemēro minētajā regulā paredzēto tirgus piekļuves režīmu.

| (2) | Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“pagaidu EPN”) (2), no 2012. gada 14. maija provizoriski piemēro četras (Madagaskara, Maurīcija, Seišelas un Zimbabve) no sešām Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona valstīm, kuras nolīgumu parakstīja un ratificēja. |
| --- | --- |

(2)

Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“pagaidu EPN”) (2), no 2012. gada 14. maija provizoriski piemēro četras (Madagaskara, Maurīcija, Seišelas un Zimbabve) no sešām Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona valstīm, kuras nolīgumu parakstīja un ratificēja.

| (3) | 2019. gada 7. februārī Komoru Salu Savienība iesniedza Padomes Sekretariātam pagaidu EPN ratifikācijas instrumentu. Tāpēc pagaidu EPN starp ES un Komoru Salu Savienību provizoriski piemēro no minētās dienas. |
| --- | --- |

(3)

2019. gada 7. februārī Komoru Salu Savienība iesniedza Padomes Sekretariātam pagaidu EPN ratifikācijas instrumentu. Tāpēc pagaidu EPN starp ES un Komoru Salu Savienību provizoriski piemēro no minētās dienas.

| (4) | Tāpēc Komoru Salu Savienība būtu jāiekļauj I pielikumā, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Komoru Salu Savienība būtu jāiekļauj I pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2016/1076 I pielikumā aiz teksta “KAMERŪNAS REPUBLIKA” iekļauj šādu tekstu:

“KOMORU SALU SAVIENĪBA”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 185, 8.7.2016., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 111, 24.4.2012., 2. lpp.

2

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2179

(2019. gada 13. decembris),

ar ko attiecībā uz augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa kvotas sadalījumu starp valstīm groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 481/2012 un atkāpjas no minētās īstenošanas regulas attiecībā uz 2019./2020. kvotu gadu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 187. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 481/2012 (2) nosaka noteikumus, ar kādiem tiek pārvaldīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009 (3) atvērtā autonomā tarifa kvota augstas kvalitātes liellopu gaļas importam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 481/2012 (2) nosaka noteikumus, ar kādiem tiek pārvaldīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009 (3) atvērtā autonomā tarifa kvota augstas kvalitātes liellopu gaļas importam.

| (2) | Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis 2019. gada 5. decembrī (4) noslēdza nolīgumu par Regulā (EK) Nr. 617/2009 paredzētās augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa kvotas sadalījumu starp valstīm (“nolīgums”). Visi piegādātāji, kurus šajā tarifa kvotā uzskata par nozīmīgiem, nolīgumā paredzētajam sadalījumam starp valstīm piekrita. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis 2019. gada 5. decembrī (4) noslēdza nolīgumu par Regulā (EK) Nr. 617/2009 paredzētās augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa kvotas sadalījumu starp valstīm (“nolīgums”). Visi piegādātāji, kurus šajā tarifa kvotā uzskata par nozīmīgiem, nolīgumā paredzētajam sadalījumam starp valstīm piekrita.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 481/2012 2. panta 3. punktā ir izklāstīti noteikumi par neizmantoto apakštarifa kvotu atlikumu pieskaitīšanu sekojošajām ceturkšņa apakštarifa kvotām. Atbilstoši nolīgumam visus neizlietotos daudzumus no apakšperiodiem, kas attiecīgajā kvotas gadā ir pirms nolīguma pirmā īstenošanas gada pirmās dienas, proporcionāli daļām tarifa kvotas kopapjomā pieskaita daudzumiem, kas pieejami īstenošanas perioda pirmā gada pirmajā apakšperiodā. Līdz ar to būtu jāparedz atkāpe no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 481/2012 2. panta 3. punkta attiecībā uz apakšperiodos pirms nolīguma īstenošanas perioda pirmā gada pirmās dienas neizlietoto daudzumu sadalīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 481/2012 2. panta 3. punktā ir izklāstīti noteikumi par neizmantoto apakštarifa kvotu atlikumu pieskaitīšanu sekojošajām ceturkšņa apakštarifa kvotām. Atbilstoši nolīgumam visus neizlietotos daudzumus no apakšperiodiem, kas attiecīgajā kvotas gadā ir pirms nolīguma pirmā īstenošanas gada pirmās dienas, proporcionāli daļām tarifa kvotas kopapjomā pieskaita daudzumiem, kas pieejami īstenošanas perioda pirmā gada pirmajā apakšperiodā. Līdz ar to būtu jāparedz atkāpe no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 481/2012 2. panta 3. punkta attiecībā uz apakšperiodos pirms nolīguma īstenošanas perioda pirmā gada pirmās dienas neizlietoto daudzumu sadalīšanu.

| (4) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 481/2012 ir jāgroza, ņemot vērā nolīgumu. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 481/2012 ir jāgroza, ņemot vērā nolīgumu.

| (5) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 481/2012 2. pants paredz, ka tarifa kvota ir pārvaldāma saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (5) 308.a un 308.b pantu un 308.c panta 1. punktu. Regula (EEK) Nr. 2454/93 no 2016. gada 1. maija ir aizstāta ar Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) 2016/481 (6). Skaidrības labad atsauces uz Regulu (EEK) Nr. 2454/93 būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 (7). |
| --- | --- |

(5)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 481/2012 2. pants paredz, ka tarifa kvota ir pārvaldāma saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (5) 308.a un 308.b pantu un 308.c panta 1. punktu. Regula (EEK) Nr. 2454/93 no 2016. gada 1. maija ir aizstāta ar Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) 2016/481 (6). Skaidrības labad atsauces uz Regulu (EEK) Nr. 2454/93 būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 (7).

| (6) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 481/2012 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 481/2012 būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šī regula būtu jāpiemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā. |
| --- | --- |

(7)

Šī regula būtu jāpiemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 481/2012

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 481/2012 groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Šajā regulā paredzēti noteikumi par augstas kvalitātes liellopu gaļas Savienības gada tarifa kvotas pārvaldīšanu, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 617/2009, turpmāk tekstā “tarifa kvota”. Tarifa kvotas periods, izcelsmes valsts, apjoms un nodoklis ir norādīts šīs regulas I pielikumā.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Šajā regulā paredzēti noteikumi par augstas kvalitātes liellopu gaļas Savienības gada tarifa kvotas pārvaldīšanu, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 617/2009, turpmāk tekstā “tarifa kvota”. Tarifa kvotas periods, izcelsmes valsts, apjoms un nodoklis ir norādīts šīs regulas I pielikumā.”;

| 2) | regulas 2. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Tarifa kvotu pārvalda rindas kārtībā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (*1) 49.–52. pantu un 53. panta 1. punktu. Importa licences netiek prasītas.


  2.   Tarifa kvotu pārvalda kā pamata tarifa kvotu, kuras apjoms ir 45 000 tonnas un kārtas numurs ir 09.2201, ar:






  a) | četrām ceturkšņa apakštarifa kvotām ar kārtas numuru 09.2202; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 2. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Tarifa kvotu pārvalda rindas kārtībā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (*1) 49.–52. pantu un 53. panta 1. punktu. Importa licences netiek prasītas.

2.   Tarifa kvotu pārvalda kā pamata tarifa kvotu, kuras apjoms ir 45 000 tonnas un kārtas numurs ir 09.2201, ar:

a)

četrām ceturkšņa apakštarifa kvotām ar kārtas numuru 09.2202;

| b) | divām ceturkšņa apakštarifa kvotām ar kārtas numuru 09.2203 no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

b)

divām ceturkšņa apakštarifa kvotām ar kārtas numuru 09.2203 no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 30. jūnijam;

| c) | četrām ceturkšņa apakštarifa kvotām ar kārtas numuru 09.2203 no 2020. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

c)

četrām ceturkšņa apakštarifa kvotām ar kārtas numuru 09.2203 no 2020. gada 1. jūlija.

Tarifa kvotu var izmantot, tikai piesakoties uz kārtas numuriem 09.2202 un 09.2203, kas attiecas uz apakštarifa kvotām.

(*1)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).”;"

*1

| 3) | I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

3)

I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Atkāpes no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 481/2012 attiecībā uz 2019./2020. kvotas gadu

Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 481/2012 2. panta 3. punkta, 2019. gada 31. decembrī neizlietotos atlikumus pieskaita ceturkšņa apakštarifa kvotām, kas sākas ar 2020. gada 1. janvāri, proporcijā, kas noteikta šādi:

| a) | kvotai 09.2202: 58,89 %; |
| --- | --- |

a)

kvotai 09.2202: 58,89 %;

| b) | kvotai 09.2203: 41,11 %. |
| --- | --- |

b)

kvotai 09.2203: 41,11 %.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 481/2012, ar ko nosaka noteikumus tarifa kvotas pārvaldīšanai augstas kvalitātes liellopu gaļai (OV L 148, 8.6.2012., 9. lpp.).

2

(3)  Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam (OV L 182, 15.7.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes 2019. gada 5. decembra Lēmums (ES) 2019/2073 par tāda nolīguma noslēgšanu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību, ar kuru Amerikas Savienotajām Valstīm iedala daļu no augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa likmes kvotas, kas minēta pārskatītajā saprašanās memorandā par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par paaugstinātiem nodokļiem, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem (2014) (OV L 316, 6.12.2019., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2016. gada 1. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2016/481, ar kuru atceļ Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 87, 2.4.2016., 24. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

‘I PIELIKUMS

Tarifa kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai

| KN kodi | Preču apraksts | Tarifa kvotas periodi un apakšperiodi | Valsts | Tarifa kvotas nodoklis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas valstis | ASV | Citas valstis |
| Kārtas Nr. |
| 09.2202 | 09.2203 | 09.2202 |
| Tarifa kvotas apjoms
  (tonnās neto svara) |
| ex 0201
  ex 0202
  ex 0206 10 95
  ex 0206 29 91 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta liellopu gaļa, kas atbilst II pielikumā noteiktajām prasībām | No 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam | Nulle’ |
| No 1. jūlija līdz 30. septembrim | 11 250 | — | — |
| No 1. oktobra līdz 31. decembrim | 11 250 | — | — |
| No 1. janvāra līdz 31. martam | — | 4 625 | 6 625 |
| No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam | — | 4 625 | 6 625 |
| No 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam |
| No 1. jūlija līdz 30. septembrim | — | 4 625 | 6 625 |
| No 1. oktobra līdz 31. decembrim | — | 4 625 | 6 625 |
| No 1. janvāra līdz 31. martam | — | 5 750 | 5 500 |
| No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam | — | 5 750 | 5 500 |
| No 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam |
| No 1. jūlija līdz 30. septembrim | — | 5 750 | 5 500 |
| No 1. oktobra līdz 31. decembrim | — | 5 750 | 5 500 |
| No 1. janvāra līdz 31. martam | — | 6 350 | 4 900 |
| No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam | — | 6 350 | 4 900 |
| No 2022. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam |
| No 1. jūlija līdz 30. septembrim | — | 6 350 | 4 900 |
| No 1. oktobra līdz 31. decembrim | — | 6 350 | 4 900 |
| No 1. janvāra līdz 31. martam | — | 6 950 | 4 300 |
| No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam | — | 6 950 | 4 300 |
| No 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam |
| No 1. jūlija līdz 30. septembrim | — | 6 950 | 4 300 |
| No 1. oktobra līdz 31. decembrim | — | 6 950 | 4 300 |
| No 1. janvāra līdz 31. martam | — | 7 550 | 3 700 |
| No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam | — | 7 550 | 3 700 |
| No 2024. gada 1. jūlija līdz 2025. gada 30. jūnijam |
| No 1. jūlija līdz 30. septembrim | — | 7 550 | 3 700 |
| No 1. oktobra līdz 31. decembrim | — | 7 550 | 3 700 |
| No 1. janvāra līdz 31. martam | — | 8 150 | 3 100 |
| No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam | — | 8 150 | 3 100 |
| No 2025. gada 1. jūlija līdz 2026. gada 30. jūnijam |
| No 1. jūlija līdz 30. septembrim | — | 8 150 | 3 100 |
| No 1. oktobra līdz 31. decembrim | — | 8 150 | 3 100 |
| No 1. janvāra līdz 31. martam | — | 8 750 | 2 500 |
| No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam | — | 8 750 | 2 500 |
| No 2026. gada 1. jūlija |
| No 1. jūlija līdz 30. septembrim | — | 8 750 | 2 500 |
| No 1. oktobra līdz 31. decembrim | — | 8 750 | 2 500 |
| No 1. janvāra līdz 31. martam | — | 8 750 | 2 500 |
| No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam | — | 8 750 | 2 500 |

KN kodi

Preču apraksts

Tarifa kvotas periodi un apakšperiodi

Valsts

Tarifa kvotas nodoklis

Visas valstis

ASV

Citas valstis

Kārtas Nr.

09.2202

09.2203

09.2202

Tarifa kvotas apjoms

(tonnās neto svara)

ex 0201

ex 0202

ex 0206 10 95

ex 0206 29 91

Svaiga, atdzesēta vai saldēta liellopu gaļa, kas atbilst II pielikumā noteiktajām prasībām

No 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam

Nulle’

No 1. jūlija līdz 30. septembrim

11 250

—

—

No 1. oktobra līdz 31. decembrim

11 250

—

—

No 1. janvāra līdz 31. martam

—

4 625

6 625

No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

—

4 625

6 625

No 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam

No 1. jūlija līdz 30. septembrim

—

4 625

6 625

No 1. oktobra līdz 31. decembrim

—

4 625

6 625

No 1. janvāra līdz 31. martam

—

5 750

5 500

No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

—

5 750

5 500

No 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam

No 1. jūlija līdz 30. septembrim

—

5 750

5 500

No 1. oktobra līdz 31. decembrim

—

5 750

5 500

No 1. janvāra līdz 31. martam

—

6 350

4 900

No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

—

6 350

4 900

No 2022. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam

No 1. jūlija līdz 30. septembrim

—

6 350

4 900

No 1. oktobra līdz 31. decembrim

—

6 350

4 900

No 1. janvāra līdz 31. martam

—

6 950

4 300

No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

—

6 950

4 300

No 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam

No 1. jūlija līdz 30. septembrim

—

6 950

4 300

No 1. oktobra līdz 31. decembrim

—

6 950

4 300

No 1. janvāra līdz 31. martam

—

7 550

3 700

No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

—

7 550

3 700

No 2024. gada 1. jūlija līdz 2025. gada 30. jūnijam

No 1. jūlija līdz 30. septembrim

—

7 550

3 700

No 1. oktobra līdz 31. decembrim

—

7 550

3 700

No 1. janvāra līdz 31. martam

—

8 150

3 100

No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

—

8 150

3 100

No 2025. gada 1. jūlija līdz 2026. gada 30. jūnijam

No 1. jūlija līdz 30. septembrim

—

8 150

3 100

No 1. oktobra līdz 31. decembrim

—

8 150

3 100

No 1. janvāra līdz 31. martam

—

8 750

2 500

No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

—

8 750

2 500

No 2026. gada 1. jūlija

No 1. jūlija līdz 30. septembrim

—

8 750

2 500

No 1. oktobra līdz 31. decembrim

—

8 750

2 500

No 1. janvāra līdz 31. martam

—

8 750

2 500

No 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

—

8 750

2 500

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2180

(2019. gada 16. decembris),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē kvalitātes ziņojumu detalizētu sagatavošanas kārtību un saturu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 10. oktobra Regulu (ES) 2019/1700, ar ko izveido vienotu ietvaru Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 808/2004, (EK) Nr. 452/2008 un (EK) Nr. 1338/2008 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 un Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (1), un jo īpaši tās 13. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Attiecībā uz datiem, kas dalībvalstīm jānosūta Eurostat, Komisijai būtu jāprecizē kvalitātes ziņojumu detalizēta sagatavošanas kārtība un saturs, tostarp norādes par metodi, ko izmanto, lai novērtētu atbilstību precizitātes prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Attiecībā uz datiem, kas dalībvalstīm jānosūta Eurostat, Komisijai būtu jāprecizē kvalitātes ziņojumu detalizēta sagatavošanas kārtība un saturs, tostarp norādes par metodi, ko izmanto, lai novērtētu atbilstību precizitātes prasībām.

| (2) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka par datiem, kas dalībvalstīm jānosūta Komisijai (Eurostat) saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1700, iesniedzamo kvalitātes ziņojumu detalizētu sagatavošanas kārtību un to prasīto saturu, tostarp tās metodes izklāstu, ko izmanto, lai novērtētu atbilstību precizitātes prasībām.

Eurostat

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “intervija ar aizstājēju” ir intervija ar personu, kas nav persona, no kuras tiek lūgta informācija, ievērojot katrā apsekojumā paredzētos konkrētos noteikumus, kuros precizēts, kādos gadījumos var pieņemt intervijas ar aizstājēju; |
| --- | --- |

1)

“intervija ar aizstājēju” ir intervija ar personu, kas nav persona, no kuras tiek lūgta informācija, ievērojot katrā apsekojumā paredzētos konkrētos noteikumus, kuros precizēts, kādos gadījumos var pieņemt intervijas ar aizstājēju;

| 2) | “neatbildētība” ir neizdošanās apsekojumā savākt datus par visiem datu ierakstiem apsekojuma anketā vai no visām datu vākšanai izraudzītajām kopas vienībām, vai abiem, konkrēti:






  a) | “vienības neatbildētība” ir neatbildētības veids, kas rodas, ja netiek savākti dati par datu vākšanai izraudzītu kopas vienību; |
| --- | --- | --- |

2)

“neatbildētība” ir neizdošanās apsekojumā savākt datus par visiem datu ierakstiem apsekojuma anketā vai no visām datu vākšanai izraudzītajām kopas vienībām, vai abiem, konkrēti:

a)

“vienības neatbildētība” ir neatbildētības veids, kas rodas, ja netiek savākti dati par datu vākšanai izraudzītu kopas vienību;

| b) | “ieraksta neatbildētība” ir neatbildētības veids, kas rodas, ja netiek savākti dati par apsekojuma mainīgo lielumu attiecībā uz izraudzītu kopas vienību; |
| --- | --- |

b)

“ieraksta neatbildētība” ir neatbildētības veids, kas rodas, ja netiek savākti dati par apsekojuma mainīgo lielumu attiecībā uz izraudzītu kopas vienību;

| 3) | “atlases kļūda” ir daļa no atšķirības starp kopas vērtību un minētās vērtības novērtējumu, kas iegūta no nejaušas izlases, un tā izriet no fakta, ka ir uzskaitīta tikai kopas apakškopa; |
| --- | --- |

3)

“atlases kļūda” ir daļa no atšķirības starp kopas vērtību un minētās vērtības novērtējumu, kas iegūta no nejaušas izlases, un tā izriet no fakta, ka ir uzskaitīta tikai kopas apakškopa;

| 4) | “ārpusatlases kļūda” ir kļūda apsekojuma novērtējumos, kas nav attiecināma uz atlases svārstībām; |
| --- | --- |

4)

“ārpusatlases kļūda” ir kļūda apsekojuma novērtējumos, kas nav attiecināma uz atlases svārstībām;

| 5) | “aizstāšana” attiecībā uz respondentiem ir sākotnēji atlasītās vienības aizstāšana ar citu vienību, tostarp aizstāšana mājsaimniecības ietvaros vai starp mājsaimniecībām; |
| --- | --- |

5)

“aizstāšana” attiecībā uz respondentiem ir sākotnēji atlasītās vienības aizstāšana ar citu vienību, tostarp aizstāšana mājsaimniecības ietvaros vai starp mājsaimniecībām;

| 6) | “atbilstīgas vienības” ir no izlases rāmja atlasītu kopas vienību kopums, kas ir daļa no mērķkopas; |
| --- | --- |

6)

“atbilstīgas vienības” ir no izlases rāmja atlasītu kopas vienību kopums, kas ir daļa no mērķkopas;

| 7) | “neatbilstīgas vienības” ir izlasē iekļautas vienības, kas nav daļa no mērķkopas; |
| --- | --- |

7)

“neatbilstīgas vienības” ir izlasē iekļautas vienības, kas nav daļa no mērķkopas;

| 8) | “neto izlase”, ko dēvē arī par “sasniegto izlasi”, ir to kopas vienību kopums (ieskaitot aizstājējas vienības), kas ir atlasītas no izlases rāmja un no kurām ir iegūta pietiekama informācija, lai vienību iekļautu apsekojuma novērtējumos; |
| --- | --- |

8)

“neto izlase”, ko dēvē arī par “sasniegto izlasi”, ir to kopas vienību kopums (ieskaitot aizstājējas vienības), kas ir atlasītas no izlases rāmja un no kurām ir iegūta pietiekama informācija, lai vienību iekļautu apsekojuma novērtējumos;

| 9) | “bruto izlase”, ko dēvē arī par “sākotnējo izlasi”, ir to kopas vienību kopums, kas ir sākotnēji atlasītas no izlases rāmja. Bruto izlasē ir ietvertas atbilstīgās vienības (neto izlase un neatbildētības vienības), kā arī neatbilstīgās vienības; |
| --- | --- |

9)

“bruto izlase”, ko dēvē arī par “sākotnējo izlasi”, ir to kopas vienību kopums, kas ir sākotnēji atlasītas no izlases rāmja. Bruto izlasē ir ietvertas atbilstīgās vienības (neto izlase un neatbildētības vienības), kā arī neatbilstīgās vienības;

| 10) | “imputācija” ir vērtības ievadīšanas procedūra attiecībā uz konkrētu datu ierakstu, ja atbilde nav pieejama. |
| --- | --- |

10)

“imputācija” ir vērtības ievadīšanas procedūra attiecībā uz konkrētu datu ierakstu, ja atbilde nav pieejama.

3. pants

Kvalitātes ziņojumi

Kvalitātes ziņojumos iekļauj ar kvalitāti saistītus datus un metadatus saskaņā ar kvalitātes kritērijiem un statistikas jēdzieniem, kas noteikti pielikumā. Šie ziņojumi attiecas arī uz visiem gadījumiem, kad nav ievēroti atbilstošie kvalitātes kritēriji vai statistikas jēdzieni nav pareizi piemēroti, vai abiem.

4. pants

To metožu izklāsts, ko izmanto, lai novērtētu atbilstību precizitātes prasībām

Komisija (Eurostat) novērtē, cik lielā mērā dati, ko dalībvalstis nosūtījušas saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1700 II pielikumu, atbilst precizitātes prasībām. Ja Komisija (Eurostat) konstatē neatbilstību precizitātes prasībām, to novērtē saskaņā ar šādiem kritērijiem:

Eurostat

Eurostat

| — | neatbilstības apmērs un biežums, kā arī ietekme uz galveno rādītāju kvalitāti, jo īpaši to salīdzināmību, |
| --- | --- |

—

neatbilstības apmērs un biežums, kā arī ietekme uz galveno rādītāju kvalitāti, jo īpaši to salīdzināmību,

| — | vai neatbilstību var nekavējoties novērst, un vai dalībvalstis efektīvi veic vajadzīgās korekcijas, |
| --- | --- |

—

vai neatbilstību var nekavējoties novērst, un vai dalībvalstis efektīvi veic vajadzīgās korekcijas,

| — | vai neatbilstību var netieši mazināt, jo īpaši ar novērtēšanas metožu palīdzību, un vai dalībvalstis veic atbilstošus mazināšanas pasākumus, |
| --- | --- |

—

vai neatbilstību var netieši mazināt, jo īpaši ar novērtēšanas metožu palīdzību, un vai dalībvalstis veic atbilstošus mazināšanas pasākumus,

| — | tas, cik lielā mērā dalībvalstis kontrolē neatbilstību, kas var rasties tādu iemeslu dēļ, kurus dalībvalstis nevar ietekmēt, |
| --- | --- |

—

tas, cik lielā mērā dalībvalstis kontrolē neatbilstību, kas var rasties tādu iemeslu dēļ, kurus dalībvalstis nevar ietekmēt,

| — | apmērs, kādā neatbilstība saglabājas datu vākšanas secīgās kārtās, |
| --- | --- |

—

apmērs, kādā neatbilstība saglabājas datu vākšanas secīgās kārtās,

| — | vai pastāv korektīvo pasākumu plāns, ko apstiprinājusi Komisija (Eurostat), un vai tas tiek efektīvi īstenots; šāda plāna novērtējumā tiks ņemts vērā laiks, kas vajadzīgs, lai novērstu neatbilstības gadījumus, jo īpaši attiecībā uz paneļa datu vākšanām. |
| --- | --- |

—

vai pastāv korektīvo pasākumu plāns, ko apstiprinājusi Komisija (Eurostat), un vai tas tiek efektīvi īstenots; šāda plāna novērtējumā tiks ņemts vērā laiks, kas vajadzīgs, lai novērstu neatbilstības gadījumus, jo īpaši attiecībā uz paneļa datu vākšanām.

Eurostat

5. pants

Tehniskie standarti kvalitātes ziņojumu nosūtīšanai

1.   Lai atbalstītu kvalitātes pārvaldību un procesa dokumentāciju, kvalitātes ziņojumus nosūta saskaņā ar Komisijas (Eurostat) noteiktajiem tehniskajiem standartiem.

2.   Lai nodrošinātu datu elektronisku izgūšanu, kvalitātes ziņojumus nosūta Komisijai (Eurostat), izmantojot vienoto kontaktpunktu.

6. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 261 I, 14.10.2019., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Kvalitātes kritēriji un statistikas jēdzieni

Kvalitātes ziņojumā būtu jāiekļauj ar kvalitāti saistīti dati un metadati atbilstoši šādiem kvalitātes kritērijiem un statistikas jēdzieniem.

Ja konkrēts statistikas jēdziens neattiecas uz statistikas darbību, minētais jēdziens būtu jāsaglabā kvalitātes ziņojumā, pievienojot vārdu “Neattiecas”.

1.   KONTAKTINFORMĀCIJA

Attiecībā uz datiem vai metadatiem kā kontaktpunkti izraudzītas personas vai organizācijas, tostarp kontaktinformācija.

2.   STATISTIKAS IZKĀRTOJUMS

Tādu izplatīto datu apraksts, kurus lietotājiem var parādīt kā tabulas, grafikus vai kartes.

2.1.   Datu apraksts

Datu kopas galveno raksturlielumu apraksts.

2.2.   Klasifikācijas sistēmas

Attiecīgā gadījumā datos izmantoto klasifikāciju un dalījumu saraksts un visas novirzes no Eiropas statistikas standartiem vai starptautiskajiem standartiem.

2.3.   Sektoru aptvērums

Datu kopā aptverto galveno tēmu apraksts.

2.4.   Statistikas jēdzieni un definīcijas, tostarp pārskata periods

Visu to mainīgo lielumu saraksts, kuri atšķiras no standarta definīcijas, norādot izmantotos valsts jēdzienus un visas atšķirības starp valsts jēdzieniem un attiecīgajiem datu krājumiem.

2.5.   Statistikas vienības

Novērojamo vienību apraksts.

2.6.   Statistikas kopa

Tās statistikas mērķkopas vai mērķkopu apraksts, uz ko attiecas datu kopa, t. i., kopa, par kuru jāvāc informācija.

2.6.1.   Neaptvertā(-ās) kopa(-as)

Informācija par visām apakškopām, kas nav aptvertas datu vākšanā (piemēram, bezpajumtnieki vai iestādēs dzīvojoši cilvēki), tostarp visu šādu kopu apraksts un to visprecīzākais kvantitatīvais novērtējums.

2.7.   Atsauces teritorija

Tās ģeogrāfiskās teritorijas apraksts, uz kuru attiecas izmērītā statistiskā parādība: aptvertā ģeogrāfiskā teritorija un visu izslēgto reģionu saraksts.

2.8.   Laika aptvērums

Laika posmi vai laika punkti, uz kuriem attiecas novērojums.

3.   STATISTISKĀ APSTRĀDE

Ar datiem veiktās darbības, lai atbilstoši konkrētam noteikumu kopumam atvasinātu jaunu informāciju.

3.1.   Izejas dati

Neapstrādātu statistikas datu avota apraksts (piemēram, intervijas, administratīvie dati, visi citi avoti). Ja tiek izmantoti administratīvie reģistri, tie būtu skaidri jāapraksta (avots, galvenais mērķis, iespējamie trūkumi utt.).

3.1.1.   Izlases rāmis

Izlases rāmja iegūšanai vai izveidošanai izmantoto metožu apraksts.

3.1.2.   Izlases plānojums

Šādu aspektu apraksts:

| — | Izlases plānojuma veids (stratificēta, daudzpakāpju, klastera, vienas pakāpes, divu pakāpju). |
| --- | --- |

—

Izlases plānojuma veids (stratificēta, daudzpakāpju, klastera, vienas pakāpes, divu pakāpju).

| — | Stratifikācijas un apakšstratifikācijas kritēriji. |
| --- | --- |

—

Stratifikācijas un apakšstratifikācijas kritēriji.

| — | Izlases lielums. |
| --- | --- |

—

Izlases lielums.

3.2.   Datu vākšanas biežums

Informācija par to, cik bieži tiek vākta datu kopa.

3.3.   Datu vākšana

Datu iegūšanai izmantoto metožu apraksts (CAPI, CAWI, CATI utt.). Būtu jāpievieno valsts anketa, kas izmantota datu vākšanai, kā arī tās tulkojums angļu valodā.

3.4.   Datu validēšana

Izejas datu un izvaddatu pārbaudei un validēšanai izmantoto procedūru apraksts, tostarp skaidrojums par to, kā šo validāciju rezultāti tiek uzraudzīti un izmantoti.

3.5.   Datu apkopošana

Datu apkopošanas procesa apraksts (piemēram, datu labošana, imputācija, svēršana, koriģēšana attiecībā uz neatbildētību, kalibrēšana, izmantotais modelis utt.). Katrs svēršanas posms būtu jāapraksta atsevišķi: plānojuma svaru aprēķināšana; neatbildētības koriģēšana (kā tiek koriģēts plānojuma svars, ņemot vērā atbildētības līmeņu atšķirības); kalibrēšana (koriģēšanā izmantotais līmenis un mainīgie lielumi, piemērotā metode); galīgo svaru aprēķināšana.

4.   KVALITĀTES PĀRVALDĪBA

Organizācijā izveidotās sistēmas un ietvari, ko izmanto, lai pārvaldītu statistikas produktu un procesu kvalitāti.

4.1.   Kvalitātes nodrošināšana

Organizācijā izmantotā kvalitātes nodrošināšanas ietvara un/vai kvalitātes pārvaldības sistēmas (piemēram, EFQM, ISO
  9000) apraksts.

4.2.   Kvalitātes novērtējums

Statistikas rezultātu vispārējās kvalitātes apraksts, apkopojot galvenās stiprās puses un kvalitātes trūkumus standarta kvalitātes kritērijos: atbilstība, precizitāte, ticamība, savlaicīgums, punktualitāte, salīdzināmība un saskaņotība. Var minēt visus kompromisus starp kvalitātes aspektiem un visiem paredzētajiem kvalitātes uzlabojumiem.

5.   ATBILSTĪBA

5.1.   Lietotāju vajadzības

Informācija (ja pieejama) par (visām jaunajām) lietotāju vajadzībām saistībā ar savāktajiem datiem.

5.2.   Lietotāju apmierinātība

Informācija (ja pieejama) par datu lietotāju apmierinātības līmeni attiecībā uz savāktajiem un publiskotajiem datiem.

5.3.   Pilnīgums

Visu neatbilstību apraksts, ņemot vērā nenosūtītos mainīgos lielumus.

6.   PRECIZITĀTE UN TICAMĪBA

6.1.   Kopējā precizitāte

Ar konkrētu datu kopu vai jomu saistīts kopsavilkums par dažādajām precizitātes novērtējuma sastāvdaļām:

| — | Apraksts par galvenajiem nejaušo un sistēmisko kļūdu avotiem statistikas rezultātos ar visu kļūdu kopsavilkuma novērtējumu, īpaši pievēršot uzmanību ietekmei uz galvenajiem novērtējumiem. |
| --- | --- |

—

Apraksts par galvenajiem nejaušo un sistēmisko kļūdu avotiem statistikas rezultātos ar visu kļūdu kopsavilkuma novērtējumu, īpaši pievēršot uzmanību ietekmei uz galvenajiem novērtējumiem.

| — | Attiecīgā gadījumā datu pārskatīšanas aspekti. |
| --- | --- |

—

Attiecīgā gadījumā datu pārskatīšanas aspekti.

6.2.   Atlases kļūda

| — | Precizitātes novērtējumu aprēķināšanas metodoloģijas apraksts. |
| --- | --- |

—

Precizitātes novērtējumu aprēķināšanas metodoloģijas apraksts.

| — | Novērtējumu precizitātes mēri saskaņā ar atsevišķo datu kopu tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

—

Novērtējumu precizitātes mēri saskaņā ar atsevišķo datu kopu tehniskajām specifikācijām.

| — | Standartkļūdas valsts un vajadzības gadījumā reģionālā līmenī (NUTS
  2) attiecībā uz galvenajiem rādītājiem, kas minēti Regulas (ES) 2019/1700 II pielikumā. |
| --- | --- |

—

Standartkļūdas valsts un vajadzības gadījumā reģionālā līmenī (NUTS
  2) attiecībā uz galvenajiem rādītājiem, kas minēti Regulas (ES) 2019/1700 II pielikumā.

6.3.   Ārpusatlases kļūda

6.3.1.   Aptvēruma kļūda

Apraksts par atšķirībām starp rāmja kopu un mērķkopu.

| — | Rāmja atjaunināšanas biežums un grafiks. |
| --- | --- |

—

Rāmja atjaunināšanas biežums un grafiks.

| — | Kļūdas, kas radušās saistībā ar atšķirībām starp izlases rāmi un mērķkopu, un apakškopām (virsaptvērums, zemaptvērums, kļūdaina klasificēšana). |
| --- | --- |

—

Kļūdas, kas radušās saistībā ar atšķirībām starp izlases rāmi un mērķkopu, un apakškopām (virsaptvērums, zemaptvērums, kļūdaina klasificēšana).

6.3.2.   Mērījumu kļūda

To datu vākšanas laikā radušos kļūdu apraksts, kuru rezultātā ierakstīto mainīgo lielumu vērtības atšķiras no patiesajām vērtībām.

| — | Plānojot un testējot anketu pielikto pūļu apraksts (tostarp novēršot kļūdas, kas rodas no vairākveidu un/vai vairākavotu datu vākšanas). |
| --- | --- |

—

Plānojot un testējot anketu pielikto pūļu apraksts (tostarp novēršot kļūdas, kas rodas no vairākveidu un/vai vairākavotu datu vākšanas).

| — | Intervētāju apmācības apraksts. |
| --- | --- |

—

Intervētāju apmācības apraksts.

| — | Interviju ar aizstājēju līmeņi. |
| --- | --- |

—

Interviju ar aizstājēju līmeņi.

6.3.3.   Neatbildētības kļūda

Apraksts:

| — | Pieejamie nerespondentu raksturlielumi. |
| --- | --- |

—

Pieejamie nerespondentu raksturlielumi.

| — | Vienības un ieraksta neatbildētības līmeņi. |
| --- | --- |

—

Vienības un ieraksta neatbildētības līmeņi.

| — | Aizstāšanas līmeņi. |
| --- | --- |

—

Aizstāšanas līmeņi.

| — | Bruto izlases lielums (sākotnējais izlases lielums), atbilstīgo vienību skaits un neto izlases lielums, ieskaitot aizstājējas vienības (sasniegtais izlases lielums). |
| --- | --- |

—

Bruto izlases lielums (sākotnējais izlases lielums), atbilstīgo vienību skaits un neto izlases lielums, ieskaitot aizstājējas vienības (sasniegtais izlases lielums).

6.3.4.   Apstrādes kļūda

Apraksts par visām kļūdām apstrādē un to ietekmi uz galīgajiem datu vākšanas rezultātiem, kas radušās, nepareizi īstenojot pareizi plānotas īstenošanas metodes.

| — | Kvalitātes pārbaužu un datu labošanas procesa apraksts. |
| --- | --- |

—

Kvalitātes pārbaužu un datu labošanas procesa apraksts.

| — | Imputācijas procedūru apraksts. |
| --- | --- |

—

Imputācijas procedūru apraksts.

| — | Imputācijas līmeņi. |
| --- | --- |

—

Imputācijas līmeņi.

6.3.5.   Modeļa pieņēmuma kļūda

Attiecīgā gadījumā: to kļūdu apraksts, kuras rodas no konkrētām jomām paredzētiem modeļiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu novērtējuma mērķi.

6.4.   Sezonālā koriģēšana (attiecīgā gadījumā)

To statistikas metožu apraksts, kuras izmanto, lai novērstu sezonas ietekmi, kas ietekmē datu rindas.

6.5.   Datu pārskatīšana – politika

Izplatīto datu pārredzamības nodrošināšanai paredzētās politikas apraksts, turklāt, ņemot vērā, ka provizoriskos datus pārskata pēc apkopošanas.

6.6.   Datu pārskatīšana – prakse

Informācija par datu pārskatīšanas praksi.

7.   SAVLAICĪGUMS UN PUNKTUALITĀTE

Informācija par šādiem elementiem:

| — | Valsts rezultātu izplatīšanas datums. |
| --- | --- |

—

Valsts rezultātu izplatīšanas datums.

| — | Dienu skaits starp praktiskās datu vākšanas beigām un pirmo pilnībā validēto datu sniegšanu Komisijai (Eurostat). |
| --- | --- |

—

Dienu skaits starp praktiskās datu vākšanas beigām un pirmo pilnībā validēto datu sniegšanu Komisijai (Eurostat).

| — | Pirmās pilnīgās datu sniegšanas datums Komisijai (Eurostat). Ja datu sniegšana neatbilst Regulā (ES) 2019/1700 noteiktajam termiņam, būtu jānorāda kavēšanās iemesli. |
| --- | --- |

—

Pirmās pilnīgās datu sniegšanas datums Komisijai (Eurostat). Ja datu sniegšana neatbilst Regulā (ES) 2019/1700 noteiktajam termiņam, būtu jānorāda kavēšanās iemesli.

8.   SASKAŅOTĪBA UN SALĪDZINĀMĪBA

Apraksts par to, kā ir izpildītas konkrētajā jomā noteiktās prasības, tostarp attiecīgā gadījumā par visu noviržu no anketas un definīcijām ietekmi.

8.1.   Salīdzināmība – ģeogrāfiski

Visu salīdzināmības starp dažādiem valsts reģioniem problēmu apraksts.

8.2.   Salīdzināmība – laika griezumā

Informācija par salīdzināmu laikrindu garumu, tostarp par gadiem, kad radušies rindu pārrāvumi, un par to iemesliem.

8.3.   Saskaņotība – starp dažādām jomām

Salīdzinājums ar ārējiem avotiem visiem attiecīgajiem mainīgajiem lielumiem, ja attiecīgās dalībvalstis uzskata, ka šādi ārēji dati ir pietiekami ticami.

8.4.   Saskaņotība – statistika, kas biežāka nekā reizi gadā, un gada statistika

Ja attiecas.

8.5.   Saskaņotība – nacionālie konti

Ja attiecas.

8.6.   Saskaņotība – iekšēja

Informācija par saskaņotības trūkumu statistikas procesa rezultātā.

9.   PIEEJAMĪBA UN SKAIDRĪBA

Informācija par šādiem elementiem:

| — | Izplatīšanas formāti. |
| --- | --- |

—

Izplatīšanas formāti.

| — | Dokumentācija par metodoloģiju un kvalitāti. |
| --- | --- |

—

Dokumentācija par metodoloģiju un kvalitāti.

10.   IZMAKSAS UN SLOGS

Respondentu slogs un, ja pieejamas, izmaksas saistībā ar statistikas produkta vākšanu un sagatavošanu. Būtu jānorāda mājsaimniecību interviju vidējais ilgums. Ja iespējams un nepieciešams attiecīgā gadījumā, mājsaimniecības intervijas ilgums būtu jāziņo datu vākšanas veida dalījumā.

11.   KONFIDENCIALITĀTE

Informācija par īpašumtiesībām uz datiem, kas norāda, ciktāl to neatļauta izpaušana varētu būt neatbilstoša vai kaitīga avota vai citu attiecīgo personu interesēm.

| — | Konfidencialitātes politika – visu to noteikumu apraksts papildus Eiropas tiesību aktiem, kuri attiecas uz datiem piemēroto statistikas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

—

Konfidencialitātes politika – visu to noteikumu apraksts papildus Eiropas tiesību aktiem, kuri attiecas uz datiem piemēroto statistikas konfidencialitāti.

| — | Konfidencialitāte – datu apstrāde: mikrodatu un makrodatu (tostarp tabulas datu) apstrādei piemēroto noteikumu vispārīgs apraksts attiecībā uz statistikas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

—

Konfidencialitāte – datu apstrāde: mikrodatu un makrodatu (tostarp tabulas datu) apstrādei piemēroto noteikumu vispārīgs apraksts attiecībā uz statistikas konfidencialitāti.

12.   PIEZĪME

Papildu aprakstošs teksts, ko var iekļaut kvalitātes ziņojumā.

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2181

(2019. gada 16. decembris),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē tehniskos raksturlielumus attiecībā uz elementiem, kuri ir kopīgi vairākām datu kopām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 10. oktobra Regulu (ES) 2019/1700, ar ko izveido vienotu ietvaru Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 808/2004, (EK) Nr. 452/2008 un (EK) Nr. 1338/2008 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 un Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Konkrēti statistikas elementi ir kopīgi vairākām datu kopām visās septiņās jomās, kas noteiktas Regulas (ES) 2019/1700 3. panta 1. punktā. Salīdzināmības labad un lai nodrošinātu to vienotu interpretāciju un piemērošanu visā Savienībā, ir jāprecizē minētās regulas 7. panta 2. punktā norādītie tehniskie raksturlielumi, un tie būtu jāpiemēro visām jomām. |
| --- | --- |

(1)

Konkrēti statistikas elementi ir kopīgi vairākām datu kopām visās septiņās jomās, kas noteiktas Regulas (ES) 2019/1700 3. panta 1. punktā. Salīdzināmības labad un lai nodrošinātu to vienotu interpretāciju un piemērošanu visā Savienībā, ir jāprecizē minētās regulas 7. panta 2. punktā norādītie tehniskie raksturlielumi, un tie būtu jāpiemēro visām jomām.

| (2) | Statistika ir vajadzīga gan valsts, gan reģionālā līmenī. Dalībvalstīm būtu jānosūta Komisijai statistika, sadalot to pēc teritoriālajām vienībām. Tādēļ, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku, datus par teritoriālajām vienībām vajadzētu nodrošināt saskaņā ar NUTS klasifikāciju. |
| --- | --- |

(2)

Statistika ir vajadzīga gan valsts, gan reģionālā līmenī. Dalībvalstīm būtu jānosūta Komisijai statistika, sadalot to pēc teritoriālajām vienībām. Tādēļ, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku, datus par teritoriālajām vienībām vajadzētu nodrošināt saskaņā ar NUTS klasifikāciju.

| (3) | Statistikas datiem par izglītību, profesiju un ekonomikas sektoriem vajadzētu būt salīdzināmiem starptautiskā līmenī, tāpēc dalībvalstīm un Savienības iestādēm būtu jāizmanto statistiskās klasifikācijas, kas ir saderīgas ar ISCED (2), ISCO (3) un NACE (4) klasifikāciju. |
| --- | --- |

(3)

Statistikas datiem par izglītību, profesiju un ekonomikas sektoriem vajadzētu būt salīdzināmiem starptautiskā līmenī, tāpēc dalībvalstīm un Savienības iestādēm būtu jāizmanto statistiskās klasifikācijas, kas ir saderīgas ar ISCED (2), ISCO (3) un NACE (4) klasifikāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu tiek noteikti statistikas kopu un novērojamo vienību tehniskie raksturlielumi, kā arī mainīgo lielumu un statistisko klasifikāciju apraksti attiecībā uz elementiem, kas ir kopīgi vairākām datu kopām, uz kurām attiecas Regula (ES) 2019/1700.

2. pants

Definīcijas, kas izmantotas datu kopu tehnisko raksturlielumu precizēšanai

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “mājoklis” vai “dzīvojamā vienība” ir ēka, tās daļa vai citas dzīvojamās telpas, ko izmanto dzīvošanai un kas ietver “tradicionālos mājokļus” un “citas dzīvojamās vienības”, kas definētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1201/2009 (5) pielikumā; |
| --- | --- |

1)

“mājoklis” vai “dzīvojamā vienība” ir ēka, tās daļa vai citas dzīvojamās telpas, ko izmanto dzīvošanai un kas ietver “tradicionālos mājokļus” un “citas dzīvojamās vienības”, kas definētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1201/2009 (5) pielikumā;

5

| 2) | “vienas personas privāta mājsaimniecība” ir privāta mājsaimniecība, kurā persona pastāvīgi dzīvo viena pati atsevišķā dzīvojamā vienībā vai kā apakšīrniece apdzīvo atsevišķu istabu vai istabas dzīvojamā vienībā, taču neapvienojas ar kādu citu iemītnieku dzīvojamā vienībā, lai veidotu vairāku personu mājsaimniecību; |
| --- | --- |

2)

“vienas personas privāta mājsaimniecība” ir privāta mājsaimniecība, kurā persona pastāvīgi dzīvo viena pati atsevišķā dzīvojamā vienībā vai kā apakšīrniece apdzīvo atsevišķu istabu vai istabas dzīvojamā vienībā, taču neapvienojas ar kādu citu iemītnieku dzīvojamā vienībā, lai veidotu vairāku personu mājsaimniecību;

| 3) | “vairāku personu privāta mājsaimniecība” ir privāta mājsaimniecība, kurā divu vai vairāku personu grupa pastāvīgi dzīvo kopā dzīvojamā vienībā vai dzīvojamās vienības daļā un dala ienākumus vai mājsaimniecības izdevumus ar pārējiem mājsaimniecības locekļiem; |
| --- | --- |

3)

“vairāku personu privāta mājsaimniecība” ir privāta mājsaimniecība, kurā divu vai vairāku personu grupa pastāvīgi dzīvo kopā dzīvojamā vienībā vai dzīvojamās vienības daļā un dala ienākumus vai mājsaimniecības izdevumus ar pārējiem mājsaimniecības locekļiem;

| 4) | “mājsaimniecības loceklis” ir privātas mājsaimniecības pastāvīgais iedzīvotājs; |
| --- | --- |

4)

“mājsaimniecības loceklis” ir privātas mājsaimniecības pastāvīgais iedzīvotājs;

| 5) | “ģimenes dzīvesvieta” ir dzīvojamā vienība, kuru apdzīvo vairāku personu mājsaimniecības locekļi, kā arī persona, kura kādu laiku pavada citur, bet kura uztur ciešas saites ar vairāku personu privātas mājsaimniecības locekļiem, jo īpaši kopjot ģimenes attiecības vai regulāri uzturoties tajā; |
| --- | --- |

5)

“ģimenes dzīvesvieta” ir dzīvojamā vienība, kuru apdzīvo vairāku personu mājsaimniecības locekļi, kā arī persona, kura kādu laiku pavada citur, bet kura uztur ciešas saites ar vairāku personu privātas mājsaimniecības locekļiem, jo īpaši kopjot ģimenes attiecības vai regulāri uzturoties tajā;

| 6) | “mājsaimniecības ienākumu dalīšana” ir piedalīšanās privātās mājsaimniecības ienākumu nodrošināšanā vai labuma gūšana no privātās mājsaimniecības ienākumiem, vai abi; |
| --- | --- |

6)

“mājsaimniecības ienākumu dalīšana” ir piedalīšanās privātās mājsaimniecības ienākumu nodrošināšanā vai labuma gūšana no privātās mājsaimniecības ienākumiem, vai abi;

| 7) | “mājsaimniecības izdevumi” ir izdevumi, kas radušies privātas mājsaimniecības locekļiem, lai nodrošinātu sev dzīves pamatvajadzības. Tie ietver ar mājokli saistītus izdevumus (proti, īres maksu, mājas vai dzīvokļa maksājumus un mājokļa apdrošināšanu), kā arī citus izdevumus, kas saistīti ar ikdienas dzīvi, ietverot tādas vajadzības kā pārtiku, apģērbu, sanitārās preces, mēbeles, aprīkojumu un darbarīkus, transportu no mājām uz darbu un atpakaļ un citu transportu, medicīnisko aprūpi un apdrošināšanu, izglītību un apmācību, atpūtas un sporta nodarbības un brīvdienas; |
| --- | --- |

7)

“mājsaimniecības izdevumi” ir izdevumi, kas radušies privātas mājsaimniecības locekļiem, lai nodrošinātu sev dzīves pamatvajadzības. Tie ietver ar mājokli saistītus izdevumus (proti, īres maksu, mājas vai dzīvokļa maksājumus un mājokļa apdrošināšanu), kā arī citus izdevumus, kas saistīti ar ikdienas dzīvi, ietverot tādas vajadzības kā pārtiku, apģērbu, sanitārās preces, mēbeles, aprīkojumu un darbarīkus, transportu no mājām uz darbu un atpakaļ un citu transportu, medicīnisko aprūpi un apdrošināšanu, izglītību un apmācību, atpūtas un sporta nodarbības un brīvdienas;

| 8) | “iestāde” ir tiesību subjekts vai struktūra, kas nodrošina cilvēku grupu ar ilgtermiņa mājokļiem un ikdienas dzīvei nepieciešamajām ērtībām un pakalpojumiem. Lielākā daļa iestāžu ietilpst šādās kategorijās:






  — | slimnīcas, paliatīvās aprūpes iestādes, rehabilitācijas iestādes, iestādes personām ar nespēju, psihiatriskās iestādes, veco ļaužu pansionāti un aprūpes centri, |
| --- | --- | --- |

8)

“iestāde” ir tiesību subjekts vai struktūra, kas nodrošina cilvēku grupu ar ilgtermiņa mājokļiem un ikdienas dzīvei nepieciešamajām ērtībām un pakalpojumiem. Lielākā daļa iestāžu ietilpst šādās kategorijās:

—

slimnīcas, paliatīvās aprūpes iestādes, rehabilitācijas iestādes, iestādes personām ar nespēju, psihiatriskās iestādes, veco ļaužu pansionāti un aprūpes centri,

| — | pansijas un sociālās labklājības iestādes, tostarp bezpajumtniekiem, patvēruma meklētājiem vai bēgļiem, |
| --- | --- |

—

pansijas un sociālās labklājības iestādes, tostarp bezpajumtniekiem, patvēruma meklētājiem vai bēgļiem,

| — | militārās nometnes un kazarmas, |
| --- | --- |

—

militārās nometnes un kazarmas,

| — | labošanas un brīvības atņemšanas iestādes, aizturēšanas centri un ieslodzījuma vietas, cietumi, |
| --- | --- |

—

labošanas un brīvības atņemšanas iestādes, aizturēšanas centri un ieslodzījuma vietas, cietumi,

| — | reliģiskās iestādes, |
| --- | --- |

—

reliģiskās iestādes,

| — | augstākās izglītības studentu kopmītnes (atkarībā no konkrētajiem noteikumiem). |
| --- | --- |

—

augstākās izglītības studentu kopmītnes (atkarībā no konkrētajiem noteikumiem).

3. pants

Statistikas kopu un novērojamo vienību tehniskie raksturlielumi

1.   Novērojamās vienības ir privātas mājsaimniecības vai privātas mājsaimniecības locekļi.

2.   Ja persona pastāvīgi dzīvo vairākos mājokļos, mājoklis, kurā minētā persona uzturas lielāko gada daļu, tiek uzskatīts par tās pastāvīgo dzīvesvietu neatkarīgi no tā, vai tas atrodas valstī vai ārvalstī.

3.   Piemērojot pastāvīgās dzīvesvietas statistikas jēdzienu, konkrētajos gadījumos rīkojas tā, kā paredzēts 4. pantā.

4.   Personas, kas kā pastāvīgie iedzīvotāji dzīvo viesnīcās, principā izslēdz no privāto mājsaimniecību kopas. Tomēr tās var uzskatīt par piederīgām minētajai kopai, ja tā viņu situācija ir definēta viņu dzīvesvietas valstī, un šādā gadījumā to skaidri apraksta Regulā (ES) 2019/1700 minētajā kvalitātes ziņojumā.

5.   No privātām mājsaimniecībām var izslēgt personas, kuru vajadzības pēc pajumtes un iztikas nodrošina kāda iestāde un kuras atsauces datumā (kā noteikts attiecībā uz konkrētu datu vākšanu) tur ir pavadījušas vai, paredzams, pavadīs 12 mēnešus vai vairāk.

6.   Personas, kas veic obligāto militāro dienestu (iesauktie), ir iekļautas privāto mājsaimniecību kopā, ja viņu dienests ilgst mazāk par 12 mēnešiem vai ja viņas pavada ievērojamu laiku ģimenes dzīvesvietā un, veicot obligāto militāro dienestu, ir atkarīgas no saviem vecākiem, likumiskajiem aizbildņiem vai citiem ģimenes locekļiem. Atkāpjoties no tā, datu vākšanas darbaspēka jomā nolūkā visus iesauktos izslēdz no privāto mājsaimniecību kopas.

7.   Visus cilvēkus, kas ir pastāvīgie iedzīvotāji privātā mājsaimniecībā, neatkarīgi no tā, vai viņi ir saistīti ar citiem privātās mājsaimniecības locekļiem ar radniecības saitēm, vai ne, uzskata par vairāku personu privātas mājsaimniecības locekļiem, ja viņi dala mājsaimniecības ienākumus vai mājsaimniecības izdevumus ar citiem mājsaimniecības locekļiem. Dzīvokļa vai mājas biedrus, kas apdzīvo dzīvojamo vienību uz mājokļa dalīšanas pamata un dala tikai ar mājokli saistītās izmaksas, bet nedala mājsaimniecības ienākumus, neuzskata par tādas vairāku personu privātas mājsaimniecības daļu, kura apdzīvo šo dzīvojamo vienību, pat ja personas dala dažus citus mājsaimniecības papildu izdevumus.

8.   Ja nav iespējams noteikt, vai ir izpildīti vienas personas vai vairāku personu privātas mājsaimniecības kritēriji, ņem vērā intervētās personas viedokli par viņas stāvokli attiecībā pret pārējām personām, kas dzīvo mājoklī.

9.   Ja vienā mājoklī ir vairāku personu privātas mājsaimniecības, dalībvalstis cenšas reģistrēt datus par visām mājsaimniecībām konkrētā mājoklī.

10.   Dalībvalstis dara visu iespējamo, lai izvairītos no vienu un to pašu personu reģistrēšanas divreiz.

4. pants

Konkrēti gadījumi pastāvīgās dzīvesvietas jēdziena piemērošanā

1.   Persona, kas nedēļas laikā strādā tālu prom no ģimenes dzīvesvietas un parasti atgriežas ģimenes dzīvesvietā nedēļas nogalēs, uzskata ģimenes dzīvesvietu par savu pastāvīgo dzīvesvietu neatkarīgi no tā, vai tās darbavieta ir valstī vai ārvalstī.

2.   Pamatskolas un vidusskolas skolēni, kas mācību perioda laikā nedzīvo ģimenes dzīvesvietā, uzskata ģimenes dzīvesvietu par savu pastāvīgo dzīvesvietu neatkarīgi no tā, vai tie izglītību iegūst valstī vai ārvalstī.

3.   Apgādājama bērna gadījumā, kurš pārmaiņus uzturas divās dzīvesvietās, par viņa pastāvīgo dzīvesvietu uzskata to dzīvesvietu, kur bērns pavada lielāko daļu laika.

Ja bērns gan pie likumiskajiem aizbildņiem, gan pie vecākiem pavada vienādu laika posmu, par minētā bērna pastāvīgo dzīvesvietu uzskata tā likumiskā aizbildņa vai vecāka pastāvīgo dzīvesvietu, kurš saņem bērna pabalstus, vai tā likumiskā aizbildņa vai vecāka pastāvīgo dzīvesvietu, kurš vairāk iegulda ar bērnu saistīto izmaksu segšanā.

Ja nav piemērojams neviens no iepriekš minētajiem kritērijiem, tad par bērna pastāvīgo dzīvesvietu uzskata vietu, kur viņš bija atsauces datumā (kā noteikts attiecībā uz konkrētu datu vākšanu).

Garengriezuma datu vākšanu gadījumā uzskata, ka bērni, kuri pārmaiņus uzturas divās dzīvesvietās, dažādos datu vākšanas viļņos atrodas vienā un tajā pašā dzīvesvietā, ja vien dzīves apstākļi nav mainījušies.

4.   Attiecībā uz datu vākšanām, kas organizētas ienākumu un dzīves apstākļu un patēriņa jomās, piemēro šādus īpašus papildu noteikumus:

| a) | personas, kuras darba nolūkā ilgāku laiku dzīvo ārpus savas ģimenes dzīvesvietas, neatkarīgi no tā, vai valstī vai ārvalstī, uzskata savu ģimenes dzīvesvietu par savu pastāvīgo dzīvesvietu, ja tās ievērojamā apmērā piedalās mājsaimniecības ienākumu nodrošināšanā un nav citas privātas mājsaimniecības pastāvīgie iedzīvotāji; |
| --- | --- |

a)

personas, kuras darba nolūkā ilgāku laiku dzīvo ārpus savas ģimenes dzīvesvietas, neatkarīgi no tā, vai valstī vai ārvalstī, uzskata savu ģimenes dzīvesvietu par savu pastāvīgo dzīvesvietu, ja tās ievērojamā apmērā piedalās mājsaimniecības ienākumu nodrošināšanā un nav citas privātas mājsaimniecības pastāvīgie iedzīvotāji;

| b) | augstākās izglītības studenti, kas nedzīvo ģimenes dzīvesvietā, kamēr mācās koledžā vai augstskolā, neatkarīgi no tā, vai valstī vai ārvalstī, uzskata savu ģimenes dzīvesvietu par savu pastāvīgo dzīvesvietu, ja viņi gūst labumu no mājsaimniecības ienākumiem un nav citas privātas mājsaimniecības pastāvīgie iedzīvotāji. |
| --- | --- |

b)

augstākās izglītības studenti, kas nedzīvo ģimenes dzīvesvietā, kamēr mācās koledžā vai augstskolā, neatkarīgi no tā, vai valstī vai ārvalstī, uzskata savu ģimenes dzīvesvietu par savu pastāvīgo dzīvesvietu, ja viņi gūst labumu no mājsaimniecības ienākumiem un nav citas privātas mājsaimniecības pastāvīgie iedzīvotāji.

Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var nolemt nepiemērot šajā punktā izklāstītos noteikumus. Minētajos gadījumos dalībvalstis savos kvalitātes ziņojumos apraksta piemērotos kritērijus un nodrošina datu atbilstīgu sniegšanu par pārvedumiem starp mājsaimniecībām, tostarp maksājumiem, kas tiek veikti studenta vārdā.

Šajā punktā izklāstītie noteikumi var attiekties arī uz citām jomām, un šādā gadījumā to piemērošanu apraksta kvalitātes ziņojumos.

5. pants

Mainīgo lielumu un statistisko klasifikāciju apraksts

Šīs regulas pielikumā ir izklāstīti apraksti un klasifikācijas attiecībā uz mainīgajiem lielumiem, kas ir kopīgi vairākām datu kopām.

6. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 261I, 14.10.2019., 1. lpp.

1

(2)  Starptautiskā standartizētā izglītības klasifikācija (2011),http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/international-standard-classification-of-education-isced-2011-en.pdf (pieejama angļu un franču valodā).

2

(3)  Starptautiskā standartizētā profesiju klasifikācija (2008. gada redakcija), http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1978984/6037342/ISCO-08.pdf (angļu valodas redakcija; pieejama arī franču un vācu valodā).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

4

NACE

(5)  Komisijas 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1201/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu attiecībā uz tematu tehniskajām specifikācijām un to dalījumu (OV L 329, 15.12.2009., 29. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Apraksti un klasifikācijas attiecībā uz mainīgajiem lielumiem, kas ir kopīgi vairākām datu kopām, saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1700

| Mainīgā lieluma nosaukums | Mainīgā lieluma apraksts | Mainīgo lielumu kategorijas (klasifikācijas) datu nosūtīšanai Komisijai (Eurostat) |
| --- | --- | --- |
| Dzimums | Dzimums ir bioloģisko un fizioloģisko īpašību kombinācija, kas nosaka, vai cilvēks ir vīrietis vai sieviete. Gadījumos, kad personas bioloģiskais dzimums nav zināms, informāciju var aizstāt ar informāciju no administratīviem datiem vai pašdeklarēto dzimumu (apsekojuma dati). | — | Vīrietis |

Mainīgā lieluma nosaukums

Mainīgā lieluma apraksts

Mainīgo lielumu kategorijas (klasifikācijas) datu nosūtīšanai Komisijai (Eurostat)

Dzimums

Dzimums ir bioloģisko un fizioloģisko īpašību kombinācija, kas nosaka, vai cilvēks ir vīrietis vai sieviete. Gadījumos, kad personas bioloģiskais dzimums nav zināms, informāciju var aizstāt ar informāciju no administratīviem datiem vai pašdeklarēto dzimumu (apsekojuma dati).

—

Vīrietis

| — | Sieviete |
| --- | --- |

—

Sieviete

Vecums pilnos gados

Vecums pilnos gados ir personas vecums tās pēdējā dzimšanas dienā pirms datu vākšanas vai intervijas atsauces datuma, t. i., laika intervāls starp dzimšanas datumu un atsauces datumu, izteikts pilnos gados.

Par šo mainīgo lielumu jāsniedz šāda informācija:

| — | Dzimšanas gads |
| --- | --- |

—

Dzimšanas gads

| — | Tas, vai atsauces datumā dzimšanas diena ir pagājusi, vai ne |
| --- | --- |

—

Tas, vai atsauces datumā dzimšanas diena ir pagājusi, vai ne

| — | Atsauces datums |
| --- | --- |

—

Atsauces datums

Atsauces datums ir konkrēts katrai datu vākšanai (jomai), kā precizēts atbilstošajos īstenošanas tiesību aktos. Tomēr, ja valstis izmanto mājsaimniecību apsekojumu integrētu sistēmu ar noteiktu pārskata nedēļu, atsauces datums ir pārskata nedēļas pēdējā diena.

| — | Dzimšanas gads (4 cipari) |
| --- | --- |

—

Dzimšanas gads (4 cipari)

| — | Tas, vai atsauces datumā dzimšanas diena ir pagājusi (jā vai nē) |
| --- | --- |

—

Tas, vai atsauces datumā dzimšanas diena ir pagājusi (jā vai nē)

| — | Atsauces datums (DD/MM/GGGG) |
| --- | --- |

—

Atsauces datums (DD/MM/GGGG)

Partneri, kas dzīvo tajā pašā mājsaimniecībā

Partneri, kas dzīvo tajā pašā privātā mājsaimniecībā, ir personas, kuras dzīvo kopā ar citu personu, kuru uzskata par partneri, pamatojoties uz viņu faktiskajiem dzīves apstākļiem privātajā mājsaimniecībā, neatkarīgi no tā, vai attiecības ar partneri ir likumīgi reģistrētas (piemēram, laulība vai reģistrētas partnerattiecības) vai de facto attiecības.

“Partneri” var definēt saskaņā ar juridisko (vīrs vai sieva, vai partneris(-e) reģistrētās partnerattiecībās) vai de facto (partneris(-e) vai kopdzīves partneris(-e)) attiecību statusu.

| — | Persona, kas dzīvo kopā ar likumīgo vai de facto partneri |
| --- | --- |

—

Persona, kas dzīvo kopā ar likumīgo vai de facto partneri

| — | Persona, kas nedzīvo kopā ar likumīgo vai de facto partneri |
| --- | --- |

—

Persona, kas nedzīvo kopā ar likumīgo vai de facto partneri

| — | Nav norādīts  (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts  (1)

| — | Neattiecas  (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas  (2)

Mājsaimniecības tips

Mājsaimniecības tipu definē pēc privātās mājsaimniecības sastāva, kur:

| — | “vientuļais vecāks” ir vecāks, kas nedzīvo kopā ar (likumīgo vai de facto) partneri tajā pašā privātajā mājsaimniecībā un kas ir uzņēmies lielāko daļu pienākumu bērna vai bērnu audzināšanā, |
| --- | --- |

—

“vientuļais vecāks” ir vecāks, kas nedzīvo kopā ar (likumīgo vai de facto) partneri tajā pašā privātajā mājsaimniecībā un kas ir uzņēmies lielāko daļu pienākumu bērna vai bērnu audzināšanā,

| — | termins “bērns” vai “bērni” attiecas uz dēla vai dēlu, meitas vai meitu – miesīgā vai adoptētā dēla vai meitas, vai padēla vai pameitas – klātbūtni mājsaimniecībā. “Miesīgais vai adoptētais dēls vai meita, vai padēls vai pameita” attiecas uz miesīgo (bioloģisko) un adoptēto ģimenes locekli vai pabērnu (neatkarīgi no vecuma vai partnerattiecību vai attiecību statusa), kura pastāvīgā dzīvesvieta ir vismaz viena vecāka privātajā mājsaimniecībā. “Adopcija” ir citu vecāku bioloģiska bērna pieņemšana un izturēšanās pret viņu kā pret savu paša bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi, ja tiesas procesa ceļā adoptētais bērns – neatkarīgi no tā, vai tam ir radniecīgas saites ar adoptētāju, vai ne – iegūst adoptējošo vecāku bioloģiska bērna tiesības un statusu. “Pabērns vai pameita” attiecas uz situāciju, kurā patēvs/pamāte pret sava partnera(-es) bērnu izturas kā pret savu paša bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi, bērnu neadoptējot; Audžubērni un znots vai vedekla nav ietverti šajā kategorijā, |
| --- | --- |

—

termins “bērns” vai “bērni” attiecas uz dēla vai dēlu, meitas vai meitu – miesīgā vai adoptētā dēla vai meitas, vai padēla vai pameitas – klātbūtni mājsaimniecībā. “Miesīgais vai adoptētais dēls vai meita, vai padēls vai pameita” attiecas uz miesīgo (bioloģisko) un adoptēto ģimenes locekli vai pabērnu (neatkarīgi no vecuma vai partnerattiecību vai attiecību statusa), kura pastāvīgā dzīvesvieta ir vismaz viena vecāka privātajā mājsaimniecībā. “Adopcija” ir citu vecāku bioloģiska bērna pieņemšana un izturēšanās pret viņu kā pret savu paša bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi, ja tiesas procesa ceļā adoptētais bērns – neatkarīgi no tā, vai tam ir radniecīgas saites ar adoptētāju, vai ne – iegūst adoptējošo vecāku bioloģiska bērna tiesības un statusu. “Pabērns vai pameita” attiecas uz situāciju, kurā patēvs/pamāte pret sava partnera(-es) bērnu izturas kā pret savu paša bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi, bērnu neadoptējot; Audžubērni un znots vai vedekla nav ietverti šajā kategorijā,

| — | “pāri” definē kā tādu personu pāri, kas tiek uzskatītas par partneriem, ņemot vērā viņu faktiskos dzīves apstākļus mājsaimniecībā, neatkarīgi no tā, vai attiecības ar partneri ir likumīgi reģistrētas (piemēram, laulība vai reģistrētas partnerattiecības) vai de facto attiecības (kopdzīves partneri), |
| --- | --- |

—

“pāri” definē kā tādu personu pāri, kas tiek uzskatītas par partneriem, ņemot vērā viņu faktiskos dzīves apstākļus mājsaimniecībā, neatkarīgi no tā, vai attiecības ar partneri ir likumīgi reģistrētas (piemēram, laulība vai reģistrētas partnerattiecības) vai de facto attiecības (kopdzīves partneri),

| — | cits mājsaimniecības tips ir tāds, kas neietilpst nevienā no iepriekš minētajām kategorijām |
| --- | --- |

—

cits mājsaimniecības tips ir tāds, kas neietilpst nevienā no iepriekš minētajām kategorijām

| — | Vienas personas mājsaimniecība |
| --- | --- |

—

Vienas personas mājsaimniecība

| — | Vientuļais vecāks ar vismaz vienu bērnu, kas ir jaunāks par 25 gadiem |
| --- | --- |

—

Vientuļais vecāks ar vismaz vienu bērnu, kas ir jaunāks par 25 gadiem

| — | Vientuļais vecāks ar bērniem, kas visi ir vecumā no 25 gadiem |
| --- | --- |

—

Vientuļais vecāks ar bērniem, kas visi ir vecumā no 25 gadiem

| — | Pāris bez bērna vai bērniem |
| --- | --- |

—

Pāris bez bērna vai bērniem

| — | Pāris ar vismaz vienu bērnu, kas ir jaunāks par 25 gadiem |
| --- | --- |

—

Pāris ar vismaz vienu bērnu, kas ir jaunāks par 25 gadiem

| — | Pāris ar bērniem, kas visi ir vecumā no 25 gadiem |
| --- | --- |

—

Pāris ar bērniem, kas visi ir vecumā no 25 gadiem

| — | Cits mājsaimniecības tips |
| --- | --- |

—

Cits mājsaimniecības tips

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

Galvenās aktivitātes statuss (pašdefinēts)

Pašdefinētais galvenās aktivitātes statuss ir personas priekšstats par pašreizējo vissvarīgāko aktivitāti, aprakstot, kā viņš vai viņa lielākoties uztver sevi. Lai gan personai var piemērot vairāk nekā vienu aktivitātes statusu, ņem vērā tikai vissvarīgāko statusu atbilstoši personas pašas uztverei un atsaucoties uz pašreizējo situāciju.

Dažās valstīs nevar piemērot kategoriju “obligātais militārais dienests vai civildienests”, un šajā gadījumā to svītro.

| — | Nodarbināts |
| --- | --- |

—

Nodarbināts

| — | Bezdarbnieks |
| --- | --- |

—

Bezdarbnieks

| — | Pensionārs |
| --- | --- |

—

Pensionārs

| — | Nespēj strādāt ilgstošu veselības problēmu dēļ |
| --- | --- |

—

Nespēj strādāt ilgstošu veselības problēmu dēļ

| — | Izglītojamais, skolēns |
| --- | --- |

—

Izglītojamais, skolēns

| — | Veic mājsaimniecības pienākumus |
| --- | --- |

—

Veic mājsaimniecības pienākumus

| — | Obligātais militārais dienests vai civildienests (ja attiecas) |
| --- | --- |

—

Obligātais militārais dienests vai civildienests (ja attiecas)

| — | Cits |
| --- | --- |

—

Cits

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Pilna vai nepilna laika pamatdarbs (pašdefinēts)

Mainīgais lielums apraksta nodarbinātas personas parasto laika iesaisti pamatdarbā, pamatojoties uz personas pašas (t. i., pašdefinētu) uztveri par pamatdarbā nostrādāto parasto stundu skaitu.

Mainīgais lielums nošķir pilna vai nepilna laika darbu. Terminu “darbs” izmanto, atsaucoties uz nodarbinātību. Persona, kas strādā nepilna laika darbu, parasti strādā mazāk stundu nekā salīdzināms pilna laika darba ņēmējs. Nošķīrums attiecas uz stundām, kuras persona parasti strādā pamatdarbā ilgākā pārskata periodā, un tas ir pašdefinēts, t. i., personai ir jāizlemj, vai viņa vai viņas pamatdarbs saistībā ar viņa vai viņas profesiju vai uzņēmumu ir nepilns vai pilns darba laiks.

| — | Pilna laika darbs |
| --- | --- |

—

Pilna laika darbs

| — | Nepilna laika darbs |
| --- | --- |

—

Nepilna laika darbs

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Nodarbinātības statuss pamatdarbā

Mainīgais lielums pamatojas uz Starptautisko nodarbinātības statusu klasifikāciju (ICSE) un attiecas uz nodarbinātas personas pamatdarbu, proti:

| — | pašnodarbinātas personas ar darba ņēmējiem – personas, kas strādā savā uzņēmumā, profesionālā praksē vai saimniecībā, lai gūtu peļņu no saražotajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, un kas nodarbina vismaz vienu citu personu, |
| --- | --- |

—

pašnodarbinātas personas ar darba ņēmējiem – personas, kas strādā savā uzņēmumā, profesionālā praksē vai saimniecībā, lai gūtu peļņu no saražotajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, un kas nodarbina vismaz vienu citu personu,

| — | pašnodarbinātas personas bez darba ņēmējiem – personas, kas strādā savā uzņēmumā, profesionālā praksē vai saimniecībā, lai gūtu peļņu no saražotajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, un kas nenodarbina nevienu citu personu, |
| --- | --- |

—

pašnodarbinātas personas bez darba ņēmējiem – personas, kas strādā savā uzņēmumā, profesionālā praksē vai saimniecībā, lai gūtu peļņu no saražotajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, un kas nenodarbina nevienu citu personu,

| — | darba ņēmēji – personas, kas strādā valsts vai privāta darba devēja labā, pamatojoties uz rakstisku vai mutisku līgumu, un kas saņem maksājumu naudā vai natūrā, |
| --- | --- |

—

darba ņēmēji – personas, kas strādā valsts vai privāta darba devēja labā, pamatojoties uz rakstisku vai mutisku līgumu, un kas saņem maksājumu naudā vai natūrā,

| — | ģimenē strādājošie (bez samaksas) – personas, kas palīdz citam ģimenes loceklim vadīt lauku saimniecību vai citu ģimenes uzņēmumu, ar nosacījumu, ka viņas netiek uzskatītas par darba ņēmējiem tādā ziņā, ka viņas nedrīkst saņemt samaksu par savu darbu. |
| --- | --- |

—

ģimenē strādājošie (bez samaksas) – personas, kas palīdz citam ģimenes loceklim vadīt lauku saimniecību vai citu ģimenes uzņēmumu, ar nosacījumu, ka viņas netiek uzskatītas par darba ņēmējiem tādā ziņā, ka viņas nedrīkst saņemt samaksu par savu darbu.

| — | Pašnodarbināta persona ar darba ņēmējiem |
| --- | --- |

—

Pašnodarbināta persona ar darba ņēmējiem

| — | Pašnodarbināta persona bez darba ņēmējiem |
| --- | --- |

—

Pašnodarbināta persona bez darba ņēmējiem

| — | Darba ņēmējs |
| --- | --- |

—

Darba ņēmējs

| — | Ģimenē strādājošais (bez samaksas) |
| --- | --- |

—

Ģimenē strādājošais (bez samaksas)

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Vietējās vienības saimnieciskā darbība attiecībā uz pamatdarbu

Mainīgais lielums nosaka vietējās vienības (uzņēmuma) saimniecisko sektoru vai darbību, kurā ir nodarbinātas personas pamatdarbs, saskaņā ar kategorijām, kas izveidotas ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju (NACE
   (3) 2. red.).

Vajadzīgā detalizācijas pakāpe (1, 2 vai 3 ciparu līmenis) ir atkarīga no konteksta katrai mikrodatu vākšanai:

| — | NACE 2. red. |
| --- | --- |

—

NACE 2. red.

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Profesija pamatdarbā

Mainīgais lielums nosaka nodarbinātas personas profesiju pamatdarbā, kas klasificēta saskaņā ar kategorijām, kuras noteiktas Starptautiskās standartizētās profesiju klasifikācijas 2008. redakcijā (ISCO-08)  (4).

Vajadzīgā detalizācijas pakāpe (2 vai 4 ciparu līmenis) ir atkarīga no konteksta katrai mikrodatu vākšanai:

| — | ISCO-08 |
| --- | --- |

—

ISCO-08

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Iegūtais izglītības līmenis

Personas iegūtais izglītības līmenis ir augstākais sekmīgi pabeigtais ISCED (Starptautiskā standartizētā izglītības klasifikācija (2011)  (5)) līmenis. Izglītības programmas sekmīgu pabeigšanu apstiprina ar kvalifikāciju, ko oficiāli atzinušas attiecīgās valsts izglītības iestādes vai kas ir atzīta par līdzvērtīgu citai formālās izglītības kvalifikācijai. Valstīs, kurās izglītības programmas, jo īpaši ISCED 1. un 2. līmeņa programmas, nebeidzas ar kvalifikācijas iegūšanu, tā vietā var izmantot kritēriju par pilnīgu dalību programmā un parasti iegūto piekļuvi augstākam izglītības līmenim. Nosakot augstāko līmeni, būtu jāņem vērā gan vispārējā, gan profesionālā izglītība.

Jēdziens “izglītības programmas sekmīga pabeigšana” parasti atbilst situācijai, kurā skolēns vai izglītojamais apmeklē kursus vai nodarbības un iegūst galīgo apliecinājuma dokumentu, kas saistīts ar formālās izglītības programmu. Šajā sakarā iegūtais izglītības līmenis atbilst augstākajam līmenim, kas sekmīgi pabeigts ISCED sadalījumā.

Iegūto izglītības līmeni definē saskaņā ar ISCED.

Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto, lai skaitītu statistikas vienības, kas ir daļa no datu avota kopas, bet attiecībā uz kurām tā sistemātiski neziņo nekādu informāciju par mainīgo lielumu (piemēram, personas, kas jaunākas par konkrētu vecumu).

Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no konteksta katrai datu vākšanai (jomai). Attiecībā uz katru kategoriju ISCED-A kodus norāda, ja ir “viens pret vienu” attiecība starp kategorijām un kodiem. Attiecībā uz situācijām, kad ir pieejama nepilnīga informācija par piekļuvi augstākajai izglītībai vai orientāciju, tika precizētas papildu kategorijas:

Nav formālās izglītības vai zem ISCED 1

0

ISCED 1 Pamatizglītības pirmais posms

1

ISCED 2 Pamatizglītības otrais posms

2

ISCED 3 Vidējā izglītība

3

ISCED 3 Vidējā izglītība – vispārējā

34

ISCED 3 Vidējā izglītība (vispārējā) – daļēji pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai

342

ISCED 3 Vidējā izglītība (vispārējā) – pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai

343

ISCED 3 Vidējā izglītība (vispārējā) – pabeigts līmenis, ar tiešu piekļuvi augstākajai izglītībai

344

ISCED 3 Vidējā izglītība (vispārējā) – bez piekļuves augstākajai izglītībai iespējama nošķīruma

-

ISCED 3 Vidējā izglītība – profesionālā

35

ISCED 3 Vidējā izglītība (profesionālā) – daļēji pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai

352

ISCED 3 Vidējā izglītība (profesionālā) – pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai

353

ISCED 3 Vidējā izglītība (profesionālā) – pabeigts līmenis, ar tiešu piekļuvi augstākajai izglītībai

354

ISCED 3 Vidējā izglītība (profesionālā) – bez piekļuves augstākajai izglītībai iespējama nošķīruma

-

ISCED 3 Vidējā izglītība – orientācija nav zināma

-

ISCED 3 Vidējā izglītība (orientācija nav zināma) – daļēji pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai

-

ISCED 3 Vidējā izglītība (orientācija nav zināma) – pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai

-

ISCED 3 Vidējā izglītība (orientācija nav zināma) – pabeigts līmenis, ar tiešu piekļuvi augstākajai izglītībai

-

ISCED 3 Vidējā izglītība (orientācija nav zināma) – bez piekļuves augstākajai izglītībai iespējama nošķīruma

-

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība

4

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība, – vispārējā

44

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība, – profesionālā

45

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība, – orientācija nav zināma

-

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība

5

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība – vispārējā

54

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība – profesionālā

55

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība – orientācija nav zināma

-

ISCED 6 Bakalaura vai līdzvērtīgs līmenis

6

ISCED 7 Maģistra vai līdzvērtīgs līmenis

7

ISCED 8 Doktora vai līdzvērtīgs līmenis

8

Nav norādīts

Neattiecas

Dzimšanas valsts

Personas dzimšanas valsti definē kā personas mātes pastāvīgās dzīvesvietas valsti personas dzimšanas laikā saskaņā ar pašreizējām valsts robežām (un nevis saskaņā ar robežām dzimšanas laikā).

Ja informācija par mātes pastāvīgo dzīvesvietu dzimšanas laikā nav pieejama, būtu jāziņo vieta, kur notika dzemdības.

Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat standarta kodu sarakstu (SCL) GEO
   (6).

| — | Dzimšanas valsts (SCL
  GEO kods) |
| --- | --- |

—

Dzimšanas valsts (SCL
  GEO kods)

| — | Persona dzimusi ārvalstī, bet dzimšanas valsts nav zināma |
| --- | --- |

—

Persona dzimusi ārvalstī, bet dzimšanas valsts nav zināma

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Primārās valstiskās piederības valsts

Mainīgais lielums ziņo par personas primārās valstiskās piederības valsti, kas definēta kā īpaša juridiska saikne starp personu un viņas valsti, kas iegūta, piedzimstot vai naturalizējoties, neatkarīgi no tā, vai tā iegūta deklarācijas, izvēles, laulības vai citā veidā saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Personu, kurai ir divas vai vairākas valstiskās piederības, klasificē tikai pēc vienas valstiskās piederības valsts, ko nosaka šādā prioritātes secībā:

| — | ziņotājvalsts, |
| --- | --- |

—

ziņotājvalsts,

| — | ja personai nav ziņotājvalsts valstiskās piederības: cita dalībvalsts, |
| --- | --- |

—

ja personai nav ziņotājvalsts valstiskās piederības: cita dalībvalsts,

| — | ja personai nav dalībvalsts valstiskās piederības: cita valsts ārpus Savienības. |
| --- | --- |

—

ja personai nav dalībvalsts valstiskās piederības: cita valsts ārpus Savienības.

Citos gadījumos (piemēram, dubulta valstiskā piederība, ja abas valstis atrodas Savienībā, bet neviena no tām nav ziņotājvalsts) persona var izvēlēties, kura valstiskās piederības valsts ir jāieraksta, vai, ja šī informācija nav pieejama, ziņotājvalsts var noteikt, kura valstiskās piederības valsts ir jāieraksta.

Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat standarta kodu sarakstu (SCL) GEO
   (6).

Kategorija “bezvalstnieks” atbilst personai, kurai nav atzītas valstiskās piederības.

| — | Primārās valstiskās piederības valsts (SCL
  GEO kods) |
| --- | --- |

—

Primārās valstiskās piederības valsts (SCL
  GEO kods)

| — | Bezvalstnieks |
| --- | --- |

—

Bezvalstnieks

| — | Ārvalsts valstiskā piederība, bet valsts nav zināma |
| --- | --- |

—

Ārvalsts valstiskā piederība, bet valsts nav zināma

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Tēva dzimšanas valsts

Mainīgais lielums ziņo par personas tēva dzimšanas valsti, t. i., personas tēva mātes pastāvīgās dzīvesvietas valsti (tās pašreizējās robežās, ja informācija ir pieejama) viņa dzimšanas laikā, vai, ja informācijas nav, valsti (tās pašreizējās robežās, ja informācija ir pieejama), kurā piedzima personas tēvs.

Informācija par tēva dzimšanas valsti būtu jāiegūst saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi paredzēti attiecībā uz mainīgo lielumu “dzimšanas valsts”.

“Tēvs” ir “dēla vai meitas” vīriešu dzimuma vecāks, miesīgais (bioloģiskais), adoptētājs vai patēvs.

Ja personai ir ne tikai miesīgais (bioloģiskais) tēvs, bet arī, piemēram, adoptētājs vai patēvs, dzimšanas valstij būtu jāattiecas uz to, kas faktiski ir audzinājis personu un rīkojies kā tēvs afektīvā un juridiskā ziņā, piemēram, vīriešu dzimuma aizbildnis.

Ja personai ir viendzimuma vecāki un abi ir sievietes, šo mainīgo lielumu var izmantot, lai ziņotu par vienas mātes dzimšanas valsti.

Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat standarta kodu sarakstu (SCL) GEO
   (6).

| — | Tēva dzimšanas valsts (SCL
  GEO kods) |
| --- | --- |

—

Tēva dzimšanas valsts (SCL
  GEO kods)

| — | Tēvs dzimis ārvalstī, bet tēva dzimšanas valsts nav zināma |
| --- | --- |

—

Tēvs dzimis ārvalstī, bet tēva dzimšanas valsts nav zināma

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Mātes dzimšanas valsts

Mainīgais lielums ziņo par personas mātes dzimšanas valsti, t. i., personas mātes mātes pastāvīgās dzīvesvietas valsti (tās pašreizējās robežās, ja informācija ir pieejama) viņas dzimšanas laikā, vai, ja informācijas nav, valsti (tās pašreizējās robežās, ja informācija ir pieejama), kurā piedzima personas māte.

Informācija par mātes dzimšanas valsti būtu jāiegūst saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi paredzēti attiecībā uz mainīgo lielumu “dzimšanas valsts”.

“Māte” ir “dēla vai meitas” sieviešu dzimuma vecāks, miesīgā (bioloģiskā), adoptētāja vai pamāte.

Ja personai ir ne tikai miesīgā (bioloģiskā) māte, bet arī, piemēram, adoptētāja vai pamāte, dzimšanas valstij būtu jāattiecas uz to, kas faktiski ir audzinājusi personu un rīkojusies kā māte afektīvā un juridiskā ziņā, piemēram, sieviešu dzimuma aizbildne.

Ja personai ir viendzimuma vecāki un abi ir vīrieši, šo mainīgo lielumu var izmantot, lai ziņotu par viena tēva dzimšanas valsti.

Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat standarta kodu sarakstu (SCL) GEO
   (6).

| — | Mātes dzimšanas valsts (SCL
  GEO kods) |
| --- | --- |

—

Mātes dzimšanas valsts (SCL
  GEO kods)

| — | Māte dzimusi ārvalstī, bet mātes dzimšanas valsts nav zināma |
| --- | --- |

—

Māte dzimusi ārvalstī, bet mātes dzimšanas valsts nav zināma

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Dzīvesvietas valsts

Dzīvesvietas valsts ir valsts, kurā personai vai mājsaimniecībai ir pastāvīgā dzīvesvieta, saskaņā ar pašreizējām valsts robežām.

Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat standarta kodu sarakstu (SCL) GEO
   (6).

| — | Dzīvesvietas valsts (SCL
  GEO kods) |
| --- | --- |

—

Dzīvesvietas valsts (SCL
  GEO kods)

Dzīvesvietas reģions

Dzīvesvietas reģions ir dzīvesvietas valstī, kurā personai vai mājsaimniecībai ir pastāvīgā dzīvesvieta, izvietots reģions, kurš attiecībā uz dalībvalstīm definēts, pamatojoties uz statistiski teritoriālo vienību klasifikāciju (NUTS), kas minēta Regulas (EK) Nr. 1059/2003 3. pantā un tās I pielikumā.

Detalizācijas pakāpe (NUTS 1, 2 vai 3) ir atkarīga no konteksta katrai mikrodatu vākšanai:

| — | Dzīvesvietas reģions (kods NUTS) |
| --- | --- |

—

Dzīvesvietas reģions (kods NUTS)

Urbanizācijas pakāpe

Mainīgais lielums ziņo par tās teritorijas urbanizācijas pakāpi, kurā personai vai mājsaimniecībai ir pastāvīgā dzīvesvieta, klasificējot vietējās administratīvās vienības (LAU) vienā no trijiem teritoriju veidiem:

| 1. | “Pilsētas” – blīvi apdzīvotas teritorijas, kurās vismaz 50 % iedzīvotāju dzīvo urbānā centrā. |
| --- | --- |

1.

“Pilsētas” – blīvi apdzīvotas teritorijas, kurās vismaz 50 % iedzīvotāju dzīvo urbānā centrā.

| 2. | “Mazpilsētas un piepilsētas” – vidēji blīvi apdzīvotas teritorijas, kurās vismaz 50 % iedzīvotāju dzīvo urbānos klasteros, bet kuras nav “pilsētas”. |
| --- | --- |

2.

“Mazpilsētas un piepilsētas” – vidēji blīvi apdzīvotas teritorijas, kurās vismaz 50 % iedzīvotāju dzīvo urbānos klasteros, bet kuras nav “pilsētas”.

| 3. | “Lauku teritorijas” – mazapdzīvotas teritorijas, kurās vairāk nekā 50 % iedzīvotāju dzīvo lauku koordinātu tīkla šūnās. |
| --- | --- |

3.

“Lauku teritorijas” – mazapdzīvotas teritorijas, kurās vairāk nekā 50 % iedzīvotāju dzīvo lauku koordinātu tīkla šūnās.

| — | Pilsētas |
| --- | --- |

—

Pilsētas

| — | Mazpilsētas un piepilsētas |
| --- | --- |

—

Mazpilsētas un piepilsētas

| — | Lauku teritorijas |
| --- | --- |

—

Lauku teritorijas

Mājsaimniecības locekļu radniecības matrica

Mājsaimniecības locekļu radniecības matrica ziņo par privāto mājsaimniecību sastāvu un mājsaimniecības iekšējām attiecībām starp mājsaimniecības locekļiem. Mājsaimniecību locekļu radniecības matrica ir matricas formā, kas ietver attiecības starp atsevišķajiem mājsaimniecības locekļiem, kurā katra rinda un aile atbilst vienam mājsaimniecības loceklim un kurā attiecības starp locekļiem norāda ar standarta kategorijām šūnās, kurās attiecīgo locekļu rinda un aile krustojas, proti:

| — | “Partneri” definē saskaņā ar juridisko vai de facto partnerattiecību vai attiecību statusu. |
| --- | --- |

—

“Partneri” definē saskaņā ar juridisko vai de facto partnerattiecību vai attiecību statusu.

| — | -“Vīru” vai “sievu”, vai “partneri reģistrētās partnerattiecībās” identificē saskaņā ar juridisko ģimenes stāvokli, t. i., katras personas (juridisko) laulības statusu saskaņā ar laulību regulējošiem valsts tiesību aktiem (vai tradīcijām), proti, de jure statusu, ieskaitot partnerus reģistrētās partnerattiecībās. Viendzimuma pāru locekļi var būt “vīrs vai sieva, vai partneris(-e) reģistrētās partnerattiecībās”, ja attiecības noslēgtas saskaņā ar laulību regulējošiem valsts tiesību aktiem (vai tradīcijām). |
| --- | --- |

—

-“Vīru” vai “sievu”, vai “partneri reģistrētās partnerattiecībās” identificē saskaņā ar juridisko ģimenes stāvokli, t. i., katras personas (juridisko) laulības statusu saskaņā ar laulību regulējošiem valsts tiesību aktiem (vai tradīcijām), proti, de jure statusu, ieskaitot partnerus reģistrētās partnerattiecībās. Viendzimuma pāru locekļi var būt “vīrs vai sieva, vai partneris(-e) reģistrētās partnerattiecībās”, ja attiecības noslēgtas saskaņā ar laulību regulējošiem valsts tiesību aktiem (vai tradīcijām).

| — | “Partneri” vai “kopdzīves partneri” identificē saskaņā ar de facto attiecībām, t. i., katras personas partnerattiecību vai attiecību statusu, ņemot vērā viņas faktiskos dzīves apstākļus mājsaimniecībā. |
| --- | --- |

—

“Partneri” vai “kopdzīves partneri” identificē saskaņā ar de facto attiecībām, t. i., katras personas partnerattiecību vai attiecību statusu, ņemot vērā viņas faktiskos dzīves apstākļus mājsaimniecībā.

| — | “Dēls” vai “meita”, neatkarīgi no tā, vai miesīgais dēls vai meita, adoptētais dēls vai meita, vai padēls vai pameita. |
| --- | --- |

—

“Dēls” vai “meita”, neatkarīgi no tā, vai miesīgais dēls vai meita, adoptētais dēls vai meita, vai padēls vai pameita.

| — | “Miesīgais vai adoptētais dēls vai meita, vai padēls vai pameita” attiecas uz miesīgo (bioloģisko) un adoptēto ģimenes locekli vai pabērnu (neatkarīgi no vecuma vai partnerattiecību vai attiecību statusa), kura pastāvīgā dzīvesvieta ir vismaz viena vecāka mājsaimniecībā. “Adopcija” ir citu vecāku bioloģiska bērna pieņemšana un izturēšanās pret viņu kā pret savu paša bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi. Tiesas procesa ceļā adoptētais bērns – neatkarīgi no tā, vai tam ir radniecīgas saites ar adoptētāju vai ne – iegūst adoptējošo vecāku bioloģiska bērna tiesības un statusu. |
| --- | --- |

—

“Miesīgais vai adoptētais dēls vai meita, vai padēls vai pameita” attiecas uz miesīgo (bioloģisko) un adoptēto ģimenes locekli vai pabērnu (neatkarīgi no vecuma vai partnerattiecību vai attiecību statusa), kura pastāvīgā dzīvesvieta ir vismaz viena vecāka mājsaimniecībā. “Adopcija” ir citu vecāku bioloģiska bērna pieņemšana un izturēšanās pret viņu kā pret savu paša bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi. Tiesas procesa ceļā adoptētais bērns – neatkarīgi no tā, vai tam ir radniecīgas saites ar adoptētāju vai ne – iegūst adoptējošo vecāku bioloģiska bērna tiesības un statusu.

| — | “Pabērns vai pameita” attiecas uz situāciju, kurā patēvs/pamāte pret sava partnera(-es) bērnu izturas kā pret savu paša(-s) bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi, bērnu neadoptējot. |
| --- | --- |

—

“Pabērns vai pameita” attiecas uz situāciju, kurā patēvs/pamāte pret sava partnera(-es) bērnu izturas kā pret savu paša(-s) bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi, bērnu neadoptējot.

| — | “Znots vai vedekla” ir persona, kas ir paša bērna likumīgais(-ā) vai de facto partneris(-e). |
| --- | --- |

—

“Znots vai vedekla” ir persona, kas ir paša bērna likumīgais(-ā) vai de facto partneris(-e).

| — | “Mazbērns” ir paša bērna bērns, tostarp miesīgā, adoptētā un pabērna bērns. |
| --- | --- |

—

“Mazbērns” ir paša bērna bērns, tostarp miesīgā, adoptētā un pabērna bērns.

| — | “Vecāks” ir “miesīgā vai adoptētā dēla vai meitas” (miesīgais vecāks vai adoptētājs) vai “padēla vai pameitas” (patēvs vai pamāte) vecāks. |
| --- | --- |

—

“Vecāks” ir “miesīgā vai adoptētā dēla vai meitas” (miesīgais vecāks vai adoptētājs) vai “padēla vai pameitas” (patēvs vai pamāte) vecāks.

| — | “Vīra vai sievas vecāks” ir persona, kas ir likumīgā vai de facto partnera(-es) vecāks. |
| --- | --- |

—

“Vīra vai sievas vecāks” ir persona, kas ir likumīgā vai de facto partnera(-es) vecāks.

| — | “Vecvecāks” ir paša vecāka vecāks, tostarp miesīgā, adoptētāja un patēva vai pamātes. |
| --- | --- |

—

“Vecvecāks” ir paša vecāka vecāks, tostarp miesīgā, adoptētāja un patēva vai pamātes.

| — | “Brālis vai māsa” attiecas uz bioloģiskajiem un adoptētājiem brāļiem vai māsām un pusbrāļiem vai pusmāsām. |
| --- | --- |

—

“Brālis vai māsa” attiecas uz bioloģiskajiem un adoptētājiem brāļiem vai māsām un pusbrāļiem vai pusmāsām.

| — | “Cits radinieks” attiecas uz citiem radiniekiem, kas nav iekļauti iepriekš minētajā sarakstā, piemēram, brālēnu vai māsīcu, tēva vai mātes māsu, tēva vai mātes brāli, brāļa vai māsas meitu, brāļa vai māsas dēlu utt., un tas attiecas arī uz mazbērna vīru vai sievu, vīra vai sievas vecvecāku un svaini (gan vīrieti, gan sievieti). |
| --- | --- |

—

“Cits radinieks” attiecas uz citiem radiniekiem, kas nav iekļauti iepriekš minētajā sarakstā, piemēram, brālēnu vai māsīcu, tēva vai mātes māsu, tēva vai mātes brāli, brāļa vai māsas meitu, brāļa vai māsas dēlu utt., un tas attiecas arī uz mazbērna vīru vai sievu, vīra vai sievas vecvecāku un svaini (gan vīrieti, gan sievieti).

| — | “Cita persona, kas nav radinieks” attiecas uz personām, kas nav radinieki, piemēram, viesauklēm, draugiem vai izglītojamajiem, kas dzīvo kopā, utt. Arī audžubērni ir jāiekļauj šajā kategorijā. |
| --- | --- |

—

“Cita persona, kas nav radinieks” attiecas uz personām, kas nav radinieki, piemēram, viesauklēm, draugiem vai izglītojamajiem, kas dzīvo kopā, utt. Arī audžubērni ir jāiekļauj šajā kategorijā.

Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no konteksta katrai mikrodatu vākšanai:

| — | Partneris(-e) |
| --- | --- |

—

Partneris(-e)

| — | Vīrs vai sieva, vai partneris(-e) reģistrētās partnerattiecībās |
| --- | --- |

—

Vīrs vai sieva, vai partneris(-e) reģistrētās partnerattiecībās

| — | Partneris(-e) vai kopdzīves partneris(-e) |
| --- | --- |

—

Partneris(-e) vai kopdzīves partneris(-e)

| — | Dēls vai meita |
| --- | --- |

—

Dēls vai meita

| — | Miesīgais vai adoptētais dēls vai meita |
| --- | --- |

—

Miesīgais vai adoptētais dēls vai meita

| — | Padēls vai pameita |
| --- | --- |

—

Padēls vai pameita

| — | Znots vai vedekla |
| --- | --- |

—

Znots vai vedekla

| — | Mazbērns |
| --- | --- |

—

Mazbērns

| — | Vecāks |
| --- | --- |

—

Vecāks

| — | Miesīgais vecāks vai adoptētājs |
| --- | --- |

—

Miesīgais vecāks vai adoptētājs

| — | Patēvs vai pamāte |
| --- | --- |

—

Patēvs vai pamāte

| — | Vīra vai sievas vecāks |
| --- | --- |

—

Vīra vai sievas vecāks

| — | Vecvecāks |
| --- | --- |

—

Vecvecāks

| — | Brālis vai māsa |
| --- | --- |

—

Brālis vai māsa

| — | Miesīgais brālis vai māsa |
| --- | --- |

—

Miesīgais brālis vai māsa

| — | Pusbrālis vai pusmāsa |
| --- | --- |

—

Pusbrālis vai pusmāsa

| — | Cits radinieks |
| --- | --- |

—

Cits radinieks

| — | Cita persona, kas nav radinieks |
| --- | --- |

—

Cita persona, kas nav radinieks

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

Mājsaimniecības lielums

Mājsaimniecības lielumu definē kā privātas mājsaimniecības kopējo locekļu skaitu.

Mainīgais lielums sniedz informāciju par mājsaimniecības locekļu precīzo skaitu.

| — | Kopējais mājsaimniecības locekļu skaits |
| --- | --- |

—

Kopējais mājsaimniecības locekļu skaits

| — | Nav norādīts |
| --- | --- |

—

Nav norādīts

Mājsaimniecības īpašumtiesību statuss

Mainīgais lielums attiecas uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem privāta mājsaimniecība apdzīvo visu dzīvojamo vienību vai tās daļu, kur:

Kategorijas “īpašnieks ar neatmaksātu hipotēku” un “īpašnieks bez neatmaksātas hipotēkas” ir jāizmanto attiecībā uz privātām mājsaimniecībām, kurās vismaz viens minētās mājsaimniecības loceklis ir tās dzīvojamās vienības īpašnieks, kurā dzīvo mājsaimniecība, neatkarīgi no tā, vai kāds cits mājsaimniecības loceklis ir visas dzīvojamās vienības vai tās daļas īrnieks. Persona ir īpašnieks, ja viņam vai viņai ir īpašumtiesības apliecinošs dokuments, neatkarīgi no tā, vai mājoklis ir pilnībā apmaksāts vai ne. Persona, kura atgūs īpašumtiesības, būtu jāuzskata par īpašnieku.

Kategorija “īpašnieks ar neatmaksātu hipotēku” attiecas uz situācijām, kad īpašniekam ir jāatmaksā vismaz viena neatmaksāta hipotēka vai neatmaksāti procenti par hipotēku, vai abi, kas paņemta, lai nopirktu šo dzīvojamo vienību.

Kategorija “īpašnieks bez neatmaksātas hipotēkas” attiecas uz situācijām, kad nav ne neatmaksātas hipotēkas, ne procentu, kas jāatmaksā par hipotēku. Atmaksa par hipotēku vai mājokļu aizdevumiem, vai abiem, attiecībā uz jebkuru citu dzīvojamo vienību (piemēram, otru mājokli) vai par remontiem, atjaunošanu, uzturēšanu vai jebkādiem mērķiem, kas nav saistīti ar mājokli, netiek ņemta vērā.

Kategorijas “īrnieks, īre par tirgus cenu” vai “īrnieks, īre par samazinātu cenu” ir jāizmanto mājsaimniecībām, kurās vismaz viens loceklis ir tās dzīvojamās vienības īrnieks (dzīvojamā vienība, ko īrē no īpašnieka) vai apakšīrnieks (dzīvojamā vienība, ko apakšizīrējis kāds, kurš pats ir īrnieks), kurā viņš vai viņa dzīvo, un kurās neviens mājsaimniecības loceklis nav minētās dzīvojamās vienības īpašnieks.

Kategorija “īrnieks, īre par tirgus cenu” attiecas uz mājsaimniecībām, kurās vismaz viens loceklis ir īrnieks vai apakšīrnieks, kas maksā īri par dominējošām vai tirgus cenām. Kategorija attiecas arī tad, ja īre par tirgus cenu ir samaksāta, bet tiek daļēji vai pilnībā atgūta no mājokļa pabalstiem vai citiem avotiem, tostarp valsts, labdarības vai privātiem avotiem.

Kategorija “īrnieks, īre par samazinātu cenu” attiecas uz mājsaimniecībām, kuras dzīvojamās vienībās dzīvo par samazinātu cenu, t. i., cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (bet ne bez īres maksas), un tā ietver gadījumus, kad cenas samazinājumu piešķir:

| a) | saskaņā ar likumu; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar likumu;

| b) | saistībā ar sociālo mājokļu shēmu; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar sociālo mājokļu shēmu;

| c) | privātu iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

c)

privātu iemeslu dēļ;

| d) | darba devējs. |
| --- | --- |

d)

darba devējs.

Kategorija “īrnieks, īre nav jāmaksā” attiecas uz mājsaimniecībām, kuras dzīvojamās vienībās dzīvo bez īres maksas, t. i., kurās īre netiek maksāta, un tā ietver gadījumus, kad bezmaksas īri piešķir:

| a) | saskaņā ar likumu; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar likumu;

| b) | saistībā ar sociālo mājokļu shēmu; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar sociālo mājokļu shēmu;

| c) | privātu iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

c)

privātu iemeslu dēļ;

| d) | darba devējs. |
| --- | --- |

d)

darba devējs.

Kategorija “neattiecas” aptver visas privātās mājsaimniecības, kuras nedzīvo tradicionālos mājokļos, kā definēts Komisijas Regulā (EK) Nr. 1201/2009.

| — | Īpašnieks bez neatmaksātas hipotēkas |
| --- | --- |

—

Īpašnieks bez neatmaksātas hipotēkas

| — | Īpašnieks ar neatmaksātu hipotēku |
| --- | --- |

—

Īpašnieks ar neatmaksātu hipotēku

| — | Īrnieks, īre par tirgus cenu |
| --- | --- |

—

Īrnieks, īre par tirgus cenu

| — | Īrnieks, īre par samazinātu cenu |
| --- | --- |

—

Īrnieks, īre par samazinātu cenu

| — | Īrnieks, īre nav jāmaksā |
| --- | --- |

—

Īrnieks, īre nav jāmaksā

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas |
| --- | --- |

—

Neattiecas

Mājsaimniecības pašreizējie mēneša neto ienākumi

Mainīgais lielums ziņo par privātas mājsaimniecības pašreizējiem mēneša neto ienākumiem, t. i., visu mājsaimniecības locekļu individuāli vai kā kopuma saņemto ienākumu summu, ieskaitot ienākumus no darba, sociālos pabalstus un citus naudas ienākumus un atskaitot naudas pārvedumus, kas samaksāti citām mājsaimniecībām, – pēc nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu nomaksas.

Mainīgā lieluma mērķis ir sniegt informāciju par mājsaimniecības ienākumiem, kas mēnesī vidēji pieejami tēriņiem vai uzkrāšanai. Ja mājsaimniecības ienākumi katru mēnesi ievērojami atšķiras, jāsniedz novērtējums par tipiskajiem vai parastajiem mēneša neto ienākumiem, kas atspoguļo pašreizējo mājsaimniecības ienākumu situāciju. Ja mājsaimniecības mēneša ienākumi ievērojami atšķiras gada griezumā, piemēram, sezonas aktivitātes gadījumā, ir jāsniedz gada ienākumu vidējie ienākumi mēnesī.

Pašreizējie mēneša neto ienākumi ir jāsniedz kā mājsaimniecības pašreizējie kopējie neto ienākumi vai kā viena no piecām ekvivalento ienākumu grupām.

Robežvērtības starp piecām ekvivalento ienākumu grupām nosaka pēc mainīgo lielumu sadalījuma kvintilēm un definē šādi:

| — | “Zemāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir zem pirmās kvintiles. |
| --- | --- |

—

“Zemāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir zem pirmās kvintiles.

| — | “Zemu līdz vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar pirmo kvintili vai lielāks par to un ir zem otrās kvintiles. |
| --- | --- |

—

“Zemu līdz vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar pirmo kvintili vai lielāks par to un ir zem otrās kvintiles.

| — | “Vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar otro kvintili vai lielāks par to un ir zem trešās kvintiles. |
| --- | --- |

—

“Vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar otro kvintili vai lielāks par to un ir zem trešās kvintiles.

| — | “Vidēju līdz augstu ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar trešo kvintili vai lielāks par to un ir zem ceturtās kvintiles. |
| --- | --- |

—

“Vidēju līdz augstu ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar trešo kvintili vai lielāks par to un ir zem ceturtās kvintiles.

| — | “Augstāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar ceturto kvintili vai lielāks par to. |
| --- | --- |

—

“Augstāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar ceturto kvintili vai lielāks par to.

Ekvivalences metode ir svaru piemērošana mājsaimniecības locekļiem, lai atspoguļotu mājsaimniecības lieluma un sastāva atšķirības, proti: pirmajam mājsaimniecības loceklim vecumā no 14 gadiem piemēro 1,0 svaru, otrajam un katram nākamajam loceklim vecumā no 14 gadiem –0,5 un katram bērnam, kas ir jaunāks par 14 gadiem, –0,3 .

| — | Zemāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa |
| --- | --- |

—

Zemāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa

| — | Zemu līdz vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa |
| --- | --- |

—

Zemu līdz vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa

| — | Vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa |
| --- | --- |

—

Vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa

| — | Vidēju līdz augstu ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa |
| --- | --- |

—

Vidēju līdz augstu ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa

| — | Augstāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa |
| --- | --- |

—

Augstāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa

| — | Mājsaimniecības pašreizējie kopējie mēneša neto ienākumi (skaitlis, kas izteikts valsts valūtā) |
| --- | --- |

—

Mājsaimniecības pašreizējie kopējie mēneša neto ienākumi (skaitlis, kas izteikts valsts valūtā)

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

Pamatdarba pastāvīgums

Mainīgais lielums nošķir, vai pamatdarba ilgums ir ierobežots (t. i., darbs vai līgums beigsies pēc iepriekš noteikta perioda) vai arī tas ir balstīts uz pastāvīgu līgumu bez noteikta termiņa. Mainīgais lielums attiecas uz nodarbinātas personas, kas strādā kā darba ņēmēja, pamatdarbu.

Terminu “darbs” izmanto, atsaucoties uz nodarbinātību. Kritērijs, kas nosaka, vai persona ir nodarbināta, ir atkarīgs no konteksta katrai mikrodatu vākšanai.

Viens darbs ir uzdevumu un pienākumu kopums, ko veic vienas saimnieciskās vienības labā. Personām var būt viens darbs vai vairāki darbi. Attiecībā uz darba ņēmējiem katru līgumu var uzskatīt par uzdevumu un pienākumu atsevišķu kopumu un līdz ar to – par atsevišķu darbu. Vairāku darbu gadījumā pamatdarbs ir darbs, kurā parasti nostrādāto stundu skaits ir lielāks, kā noteikts starptautiskajos darba laika statistikas standartos.

Darbs ar terminētu līgumu beigsies pēc iepriekš noteikta perioda (ar zināmu datumu) vai pēc perioda, kas iepriekš nav zināms, tomēr ir definēts, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, piemēram, kāda uzdevuma pabeigšana vai kāda darba ņēmēja, kas uz laiku tika aizstāts, prombūtnes perioda beigas.

Darbs ar līgumu, kuram nav iepriekš noteikts, kad tas beigsies, tiek uzskatīts par pastāvīgu darbu.

Tas, ko uzskata par darbu, ir līgumiska vai neoficiāla, vai mutiska vienošanās par darba tiesiskajām attiecībām un nevis gaidas, ka respondentam varētu nākties zaudēt darbu, viņa vai viņas plāns aiziet no darba, viņa vai viņas vēlme palikt darbā vai varbūtība tur palikt pastāvīgi.

Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no konteksta katrai mikrodatu vākšanai:

| — | Terminēts līgums |
| --- | --- |

—

Terminēts līgums

| — | terminēts rakstisks līgums |
| --- | --- |

—

terminēts rakstisks līgums

| — | terminēta mutiska vienošanās |
| --- | --- |

—

terminēta mutiska vienošanās

| — | Pastāvīgs darbs |
| --- | --- |

—

Pastāvīgs darbs

| — | pastāvīgs rakstisks līgums |
| --- | --- |

—

pastāvīgs rakstisks līgums

| — | pastāvīga mutiska vienošanās |
| --- | --- |

—

pastāvīga mutiska vienošanās

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Pārraudzības pienākumi

Mainīgais lielums attiecas uz pašreizējo nodarbinātas personas, proti, darba ņēmēja, pamatdarbu, un nošķir darba ņēmējus ar pārraudzības pienākumiem un bez tiem. Tiek uzskatīts, ka personai ir pārraudzības pienākumi, ja tā oficiāli pārrauga vismaz vēl vienas personas darbu. Pienākumi attiecībā uz mācekļiem un praktikantiem nav uzskatāmi par pārraudzību un arī kvalitātes kontrole (pakalpojumu izlaides, bet ne citu personu veiktā darba pārbaude) vai konsultācijas nav uzskatāmas par pārraudzību.

| — | Jā |
| --- | --- |

—

Jā

| — | Nē |
| --- | --- |

—

Nē

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Gads, kurā persona sāka strādāt pie sava pašreizējā darba devēja vai kā pašnodarbināta persona

Mainīgais lielums attiecas uz nodarbinātas personas pašreizējo pamatdarbu un ziņojumiem par gadu, kad persona sāka strādāt pie sava pašreizējā darba devēja vai kā pašnodarbināta persona savā pašreizējā uzņēmējdarbībā.

| — | Gads, kad persona sāka strādāt pie pašreizējā darba devēja vai kā pašnodarbināta persona pašreizējā pamatdarbā (izteikts ar četriem cipariem) |
| --- | --- |

—

Gads, kad persona sāka strādāt pie pašreizējā darba devēja vai kā pašnodarbināta persona pašreizējā pamatdarbā (izteikts ar četriem cipariem)

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Vietējās vienības lielums attiecībā uz pamatdarbu

Mainīgais lielums attiecas uz nodarbinātas personas pamatdarbu un ziņo par to personu skaitu, kuras strādā vietējā vienībā, tostarp to personu skaitu, kuras strādā vienības atrašanās vietā, kā arī to personu skaitu, kuras strādā ārpus tās, bet organizatoriski pieder pie tās, un kuras vienība apmaksā. Tajā ietilpst arī strādājoši īpašnieki un partneri, kas regulāri strādā vienībā, un neapmaksāti ģimenē strādājošie, kā arī nepilna laika darba ņēmēji, kuri ir iekļauti algu sarakstā. Algu sarakstā ir iekļauti arī sezonas strādnieki, mācekļi, praktikanti un mājās strādājošie.

Vietējā vienība ir uzņēmums vai tā daļa, kas izvietota ģeogrāfiski noteiktā vietā.

| — | Precīzs personu skaits, ja robežās no 1 līdz 9 |
| --- | --- |

—

Precīzs personu skaits, ja robežās no 1 līdz 9

| — | 10 līdz 19 personas |
| --- | --- |

—

10 līdz 19 personas

| — | 20 līdz 49 personas |
| --- | --- |

—

20 līdz 49 personas

| — | 50 līdz 249 personas |
| --- | --- |

—

50 līdz 249 personas

| — | 250 personas vai vairāk |
| --- | --- |

—

250 personas vai vairāk

| — | Nezinu, bet mazāk par 10 personām |
| --- | --- |

—

Nezinu, bet mazāk par 10 personām

| — | Nezinu, bet 10 personas vai vairāk |
| --- | --- |

—

Nezinu, bet 10 personas vai vairāk

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Iepriekšējās nodarbinātības pieredzes esība

Mainīgais lielums sniedz informāciju par to, vai persona, kas nav nodarbināta, iepriekš ir bijusi nodarbināta (saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas nodarbinātības  (7) definīciju), un par to, vai iepriekšējā nodarbinātības pieredze aprobežojās vai neaprobežojās tikai ar gadījuma darba pieredzi.

Kategorija “Persona nekad nav bijusi nodarbināta” ietver personas, kurām nekad nav bijusi nekāda nodarbinātības pieredze.

Kategorija “Personai ir nodarbinātības pieredze, kas aprobežojas tikai ar gadījuma darba pieredzi” ietver personas, kurām ir bijusi nodarbinātības pieredze, un šī pieredze aprobežojas tikai ar gadījuma darbu. Šā mainīgā lieluma nolūkā darbs kā obligātajā militārajā dienestā iesauktajam nebūtu jāuzskata par nodarbinātības pieredzi.

Kategorija “Personai ir nodarbinātības pieredze, kas nav tikai gadījuma darba pieredze” ietver personas, kurām ir bijusi nodarbinātības pieredze, izņemot gadījumus, kad šī pieredze aprobežojas tikai ar gadījuma darbu.

| — | Persona nekad nav bijusi nodarbināta |
| --- | --- |

—

Persona nekad nav bijusi nodarbināta

| — | Personai ir nodarbinātības pieredze, kas aprobežojas tikai ar gadījuma darba pieredzi |
| --- | --- |

—

Personai ir nodarbinātības pieredze, kas aprobežojas tikai ar gadījuma darba pieredzi

| — | Personai ir nodarbinātības pieredze, kas nav tikai gadījuma darba pieredze |
| --- | --- |

—

Personai ir nodarbinātības pieredze, kas nav tikai gadījuma darba pieredze

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Dalība formālajā izglītībā un apmācībā (izglītojamais vai māceklis) pārskata periodā

Mainīgais lielums mēra personas dalību formālajā izglītībā un apmācībā, nosakot, vai persona pārskata periodā (jānosaka katrai mikrodatu vākšanai) kā izglītojamais vai māceklis ir uzņemta formālās izglītības programmā.

| — | Jā |
| --- | --- |

—

Jā

| — | Nē |
| --- | --- |

—

Nē

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Pašreizējā vai pēdējā formālās izglītības vai apmācības pasākuma līmenis

Mainīgais lielums mēra pēdējā formālās izglītības vai apmācības pasākuma līmeni, kurā persona piedalījās konkrētā pārskata periodā (jānosaka katrai mikrodatu vākšanai), saskaņā ar izglītības programmām paredzētajām Starptautiskās standartizētās izglītības klasifikācijas (2011)  (5) (ISCED-P 2011) kategorijām.

Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no konteksta katrai datu vākšanai (jomai). Attiecībā uz katru kategoriju ISCED-P kodus norāda, ja ir “viens pret vienu” attiecība starp kategoriju un kodu:

ISCED 0 Agrīna pirmsskolas izglītība

0

ISCED 1 Pamatizglītības pirmais posms

1

ISCED 2 Pamatizglītības otrais posms

2

ISCED 3 Vidējā izglītība

3

ISCED 3 Vidējā izglītība – vispārējā

34

ISCED 3 Vidējā izglītība – profesionālā

35

ISCED
  3
  Vidējā izglītība – orientācija nav zināma
   (8)

-

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība

4

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība, – vispārējā

44

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība, – profesionālā

45

ISCED
  4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība, – orientācija nav zināma
   (8)

-

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība

5

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība – vispārējā

54

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība – profesionālā

55

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība – orientācija nav zināma
   (8)

-

ISCED 6 Bakalaura vai līdzvērtīgs līmenis

6

ISCED 7 Maģistra vai līdzvērtīgs līmenis

7

ISCED 8 Doktora vai līdzvērtīgs līmenis

8

Nav norādīts (1)

Neattiecas (2)

Gads, kad sekmīgi pabeigts augstākais izglītības līmenis

Gads, kad sekmīgi pabeigts augstākais izglītības līmenis (izteikts ar četriem cipariem).

Mainīgais lielums attiecas uz gadu, kad sekmīgi tika pabeigts augstākais izglītības līmenis, un uz personām ar pamatizglītības pirmā posma iegūto izglītības līmeni (ISCED 1) vai augstāku līmeni.

Kategorija “neattiecas” ietver personas, kurām nav formālās izglītības vai iegūtais izglītības līmenis ir zemāks par pamatizglītības pirmo posmu (ISCED 1). Kategorija “neattiecas” ir arī jāizmanto, lai skaitītu statistikas vienības, kas ir daļa no datu avota kopas, bet attiecībā uz kurām tā sistemātiski neziņo nekādu informāciju par mainīgo lielumu (piemēram, personas, kas jaunākas par konkrētu vecumu).

| — | Gads, kad sekmīgi pabeigts augstākais izglītības līmenis (4 cipari) |
| --- | --- |

—

Gads, kad sekmīgi pabeigts augstākais izglītības līmenis (4 cipari)

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Augstākā sekmīgi pabeigtā izglītības līmeņa joma

Personu augstākā sekmīgi pabeigtā izglītības līmeņa joma ar ISCED 3 iegūto izglītības līmeni vai augstāku līmeni.

Augstākā sekmīgi pabeigtā izglītības līmeņa joma pamatojas uz “ISCED izglītības un apmācības jomām” (ISCED-F 2013)  (8). Joma ir plaša joma, nozare vai satura sfēra, uz kuru attiecas izglītības programma vai kvalifikācija.

Kategorija “neattiecas” ietver personas, kurām nav formālās izglītības vai iegūtais izglītības līmenis ir zemāks par ISCED 3.

Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no konteksta katrai datu vākšanai (jomai). Attiecībā uz katru kategoriju ISCED-F kodus norāda, ja ir “viens pret vienu” attiecība starp kategoriju un kodu  (9):

Vispārīgas programmas un kvalifikācijas

00

Pamatprogrammas un pamatkvalifikācijas

001

Rakstpratība un rēķinpratība

002

Personiskās prasmes un attīstība

003

Sīkāk neprecizētas vispārīgas programmas un kvalifikācijas

(009)

Izglītība

01

Izglītība

011

Ar izglītību saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas

018

Mākslas un humanitārās zinātnes

02

Mākslas

021

Humanitārās zinātnes (izņemot valodas)

022

Valodas

023

Ar mākslām un humanitārajām zinātnēm saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas

028

Sīkāk neprecizētas mākslas un humanitārās zinātnes

(029)

Sociālās zinātnes, žurnālistika un informācijas zinātne

03

Sociālās un uzvedības zinātnes

031

Žurnālistika un informācijas zinātne

032

Ar sociālajām zinātnēm, žurnālistiku un informācijas zinātni saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas

038

Sīkāk neprecizētas sociālās zinātnes, žurnālistika un informācijas zinātne

(039)

Uzņēmējdarbība, administrācija un tiesības

04

Uzņēmējdarbība un administrācija

041

Tiesības

042

Ar uzņēmējdarbību, administrāciju un tiesībām saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas

048

Sīkāk neprecizēta uzņēmējdarbība, administrācija un tiesības

(049)

Dabaszinātnes, matemātika un statistika

05

Bioloģijas zinātnes un saistītas zinātnes

051

Vide

052

Eksaktās dabaszinātnes

053

Matemātika un statistika

054

Ar dabaszinātnēm, matemātiku un statistiku saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas

058

Sīkāk neprecizētas dabaszinātnes, matemātika un statistika

(059)

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

06

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas

061

Ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas

068

Inženierija, rūpniecība un būvniecība

07

Inženierija un inženierijas profesijas

071

Rūpniecība un pārstrāde/apstrāde

072

Arhitektūra un būvniecība

073

Ar inženieriju, rūpniecību un būvniecību saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas

078

Sīkāk neprecizēta inženierija, rūpniecība un būvniecība

(079)

Lauksaimniecība, mežsaimniecība, zivsaimniecība un veterinārija

08

Lauksaimniecība

081

Mežsaimniecība

082

Zivsaimniecība

083

Veterinārija

084

Ar lauksaimniecību, mežsaimniecību, zivsaimniecību un veterināriju saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas

088

Sīkāk neprecizēta lauksaimniecība, mežsaimniecība, zivsaimniecība un veterinārija

(089)

Veselības aprūpe un sociālie pakalpojumi

09

Veselības aprūpe

091

Sociālie pakalpojumi

092

Ar veselības aprūpi un sociālajiem pakalpojumiem saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas

098

Sīkāk neprecizēta veselības aprūpe un sociālie pakalpojumi

(099)

Pakalpojumi

10

Individuālie pakalpojumi

101

Higiēnas un arodveselības pakalpojumi

102

Drošības pakalpojumi

103

Transporta pakalpojumi

104

Ar pakalpojumiem saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas

108

Sīkāk neprecizēti pakalpojumi

(109)

Nav norādīts

Neattiecas

Uzturēšanās ilgums dzīvesvietas valstī pilnos gados

Uzturēšanās ilgums dzīvesvietas valstī pilnos gados apraksta laika intervālu, kas pagājis kopš laika, kad persona pēdējo reizi iedibināja savu pastāvīgo dzīvesvietu ziņotājvalstī, un to izsaka pilnos gados kā vienu no šīm iespējām:

| — | Persona ir dzimusi šajā valstī un nekad nav dzīvojusi ārvalstī vismaz 1 gadu, aptverot tās personas, kas ir dzimušas ziņotājvalstī un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vismaz 1 gadu nekad nav bijusi valstī, kas nav ziņotājvalsts. |
| --- | --- |

—

Persona ir dzimusi šajā valstī un nekad nav dzīvojusi ārvalstī vismaz 1 gadu, aptverot tās personas, kas ir dzimušas ziņotājvalstī un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vismaz 1 gadu nekad nav bijusi valstī, kas nav ziņotājvalsts.

| — | Gadu skaits valstī, kopš pēdējo reizi tika iedibināta pastāvīgā dzīvesvieta šajā valstī, – vesels skaitlis, kas apraksta laika posmu no brīža, kad persona pēdējo reizi iedibināja savu pastāvīgo dzīvesvietu, un atsauces datumu (konkrēts katrai sociālo mikrodatu vākšanai) pilnos gados. |
| --- | --- |

—

Gadu skaits valstī, kopš pēdējo reizi tika iedibināta pastāvīgā dzīvesvieta šajā valstī, – vesels skaitlis, kas apraksta laika posmu no brīža, kad persona pēdējo reizi iedibināja savu pastāvīgo dzīvesvietu, un atsauces datumu (konkrēts katrai sociālo mikrodatu vākšanai) pilnos gados.

| — | Persona ir dzimusi šajā valstī un nekad nav dzīvojusi ārvalstī vismaz 1 gadu |
| --- | --- |

—

Persona ir dzimusi šajā valstī un nekad nav dzīvojusi ārvalstī vismaz 1 gadu

| — | Gadu skaits šajā valstī (kopš pēdējo reizi tika iedibināta pastāvīgā dzīvesvieta šajā valstī) (2 cipari) |
| --- | --- |

—

Gadu skaits šajā valstī (kopš pēdējo reizi tika iedibināta pastāvīgā dzīvesvieta šajā valstī) (2 cipari)

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Vispārējā veselības stāvokļa pašvērtējums

Vispārējā veselības stāvokļa pašvērtējums ir personas subjektīvs novērtējums par savu veselību kopumā (nevis par pašreizējo veselības stāvokli vai iespējamām īslaicīgām veselības problēmām), tostarp par dažādiem veselības aspektiem, t. i., fizisko un emocionālo darbību, garīgo veselību (aptverot psiholoģisko labjutību un garīga rakstura traucējumus) un biomedicīniskajām pazīmēm un simptomiem.

| — | Ļoti labs |
| --- | --- |

—

Ļoti labs

| — | Labs |
| --- | --- |

—

Labs

| — | Vidējs (ne labs, ne slikts) |
| --- | --- |

—

Vidējs (ne labs, ne slikts)

| — | Slikts |
| --- | --- |

—

Slikts

| — | Ļoti slikts |
| --- | --- |

—

Ļoti slikts

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Ilgstoša veselības problēma

Mainīgais lielums “ilgstošas veselības problēmas” ir personas subjektīvs novērtējums par savām hroniskajām veselības problēmām, aptverot dažādus fiziskus, emocionālus, ar uzvedību saistītus un garīgus veselības, slimību un traucējumu aspektus, kā arī sāpes, sliktu veselību, ko izraisījuši nelaimes gadījumi un traumas, vai iedzimtas saslimšanas. Ilgstoša vai hroniska saslimšana ir pastāvīga, un paredzams, ka tai būs nepieciešams ilgs uzraudzības, novērošanas vai aprūpes periods. Ilgstošām slimībām vai veselības problēmām vajadzētu būt ilgušām (vai atkārtoti uzliesmojušām) vai paredzams, ka tās varētu ilgt (atkārtoties) vismaz 6 mēnešus.

Kategorija “jā” attiecas uz vienu vai vairākām ilgstošām vai hroniskām veselības problēmām, un “nē” nozīmē, ka nav nekādas ilgstošas vai hroniskas veselības problēmas, kā to uzskata respondents.

| — | Jā |
| --- | --- |

—

Jā

| — | Nē |
| --- | --- |

—

Nē

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Darbību ierobežojumi veselības problēmu dēļ

Mainīgais lielums mēra ilgstoša (vismaz 6 mēnešu) ierobežojuma vai ierobežojumu individuālo pašnovērtēto līmeni veselības problēmas vai problēmu dēļ (fiziskas, garīgas vai emocionālas, tostarp traucējumi vai ierobežojumi vecuma dēļ) saistībā ar dalību darbībās, ko persona citādi parasti uzsāktu vai veiktu.

Darbību definē kā uzdevumu vai pasākumu, ko veic persona. Darbības ierobežojumus definē kā personas grūtības veikt kādu darbību, kas novērtētas pēc vispārpieņemta kopas standarta, attiecībā pret kultūras un sociālajām vēlmēm saistībā ar darbībām, ko cilvēki parasti veic, aptverot visu darba vai skolas, mājas un brīvā laika pasākumu spektru.

Personām, kuru saslimšanas atkārtojas vai ir svārstīgas, būtu jāatsaucas uz visbiežāk sastopamo situāciju, kas ietekmē viņu parastās darbības:

| — | “Būtiski ierobežotas” nozīmē, ka darbību nevar veikt vai pabeigt, vai to var izdarīt tikai ar ļoti lielām grūtībām un parasti ar citu cilvēku palīdzību. |
| --- | --- |

—

“Būtiski ierobežotas” nozīmē, ka darbību nevar veikt vai pabeigt, vai to var izdarīt tikai ar ļoti lielām grūtībām un parasti ar citu cilvēku palīdzību.

| — | “Ierobežotas, bet ne būtiski,” nozīmē, ka parastu darbību var veikt vai pabeigt, bet ar zināmām grūtībām, tomēr parasti bez citu personu palīdzības (vai palīdzība parasti nav nepieciešama katru dienu). |
| --- | --- |

—

“Ierobežotas, bet ne būtiski,” nozīmē, ka parastu darbību var veikt vai pabeigt, bet ar zināmām grūtībām, tomēr parasti bez citu personu palīdzības (vai palīdzība parasti nav nepieciešama katru dienu).

| — | “Nemaz nav ierobežotas” nozīmē, ka parastas darbības var veikt vai pabeigt bez jebkādām grūtībām vai ka iespējams darbības ierobežojums nav bijis ilgāks par pēdējiem 6 mēnešiem. |
| --- | --- |

—

“Nemaz nav ierobežotas” nozīmē, ka parastas darbības var veikt vai pabeigt bez jebkādām grūtībām vai ka iespējams darbības ierobežojums nav bijis ilgāks par pēdējiem 6 mēnešiem.

| — | Būtiski ierobežotas |
| --- | --- |

—

Būtiski ierobežotas

| — | Ierobežotas, bet ne būtiski |
| --- | --- |

—

Ierobežotas, bet ne būtiski

| — | Nemaz nav ierobežotas |
| --- | --- |

—

Nemaz nav ierobežotas

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas (2) |
| --- | --- |

—

Neattiecas (2)

Izmantotais intervijas veids

Mainīgais lielums ziņo par metodi, kas izmantota, lai savāktu informāciju no respondenta. Ja datu vākšanai no respondenta tiek izmantoti vairāki veidi, mainīgais lielums ziņo par pārsvarā izmantoto veidu.

PAPI, CAPI un CATI gadījumā piedalās intervētājs. CAWI gadījumā respondents pats veic aizpildīšanu un ievēro tīmekļa vietnē sniegtos norādījumus.

Kategoriju “cits” piemēro, ja pārējās kategorijas neietver izmantoto intervēšanas veidu, piemēram, pašaizpildīta intervija ar papīra anketu (PASI) vai tīmeklī nebalstīta datorizēta pašaizpildīta intervija (CASI).

Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto, lai skaitītu statistikas vienības, kas ir datu avota kopas daļa, attiecībā uz kurām netiek sistemātiski ziņota informācija par šo mainīgo lielumu, piemēram, gadījumā, ja personas ir jaunākas par konkrētu vecumu, kā arī ja visa informācija ir iegūta no reģistriem (t. i., administratīviem datiem) vai imputēta, vai abi, un intervija nav notikusi.

| — | Personiska intervija ar papīra anketu (PAPI) |
| --- | --- |

—

Personiska intervija ar papīra anketu (PAPI)

| — | Datorizēta personiska intervija (CAPI) |
| --- | --- |

—

Datorizēta personiska intervija (CAPI)

| — | Datorizēta telefonintervija (CATI) |
| --- | --- |

—

Datorizēta telefonintervija (CATI)

| — | Datorizēta internetintervija (CAWI) |
| --- | --- |

—

Datorizēta internetintervija (CAWI)

| — | Cits |
| --- | --- |

—

Cits

| — | Neattiecas |
| --- | --- |

—

Neattiecas

Piedalīšanās veids apsekojumā

Mainīgais lielums ziņo par to, vai pieprasīto informāciju sniedzis izraudzītais respondents vai cita persona (aizstājējs respondents).

Izraudzītais respondents ir persona, kas ir norādīta noteikumos par katru mikrodatu vākšanu un kurai ir lūgts sniegt informāciju.

“Tieša piedalīšanās” attiecas uz situāciju, kad izraudzītais respondents pats sniedz pieprasīto informāciju. Tieša piedalīšanās ietver arī gadījumus, kad izraudzītais respondents ir sniedzis pieprasīto informāciju ar citas personas palīdzību (piemēram, tulkojumu, fizisku palīdzību) un ir apstiprinājis sniegtās atbildes.

“Netieša piedalīšanās” attiecas uz situāciju, kad informāciju, kas ir pieprasīta izraudzītajam respondentam, ir sniegusi trešā persona (t. i., aizstājējs respondents), un to nav apstiprinājis izraudzītais respondents.

Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto, lai skaitītu statistikas vienības, kas ir datu avota kopas daļa, attiecībā uz kurām netiek sistemātiski ziņota informācija par šo mainīgo lielumu, kā arī gadījumā, ja visa informācija ir iegūta no reģistriem (t. i., administratīviem datiem) vai imputēta, vai abi, un intervija nav notikusi.

| — | Tieša piedalīšanās |
| --- | --- |

—

Tieša piedalīšanās

| — | Netieša piedalīšanās |
| --- | --- |

—

Netieša piedalīšanās

| — | Nav norādīts (1) |
| --- | --- |

—

Nav norādīts (1)

| — | Neattiecas |
| --- | --- |

—

Neattiecas

Strata

Primārā strata atbilst katrai novērojamai vienībai (atsevišķai personai vai mājsaimniecībai), ja mērķkopa (vai tās daļa) ir stratificēta izlases plānojuma pirmajā posmā, nodrošinot identifikācijas kodus dažādajām stratām (stratas identifikators). Kopas stratifikācija nozīmē to sadalīt apakškopās, kas nepārklājas un kuras sauc par stratām. Pēc tam katrā stratā izvēlas neatkarīgas izlases.

Reģistrētā informācija vienmēr attiecas uz situāciju attiecīgās statistikas vienības (atsevišķas personas vai mājsaimniecības) izvēles laikā.

Kategorija “stratas identifikators” norāda tās stratas identifikācijas kodu, pie kuras pieder katra novērojamā vienība (persona vai mājsaimniecība). Stratas identifikācijas kodi ir jāizmanto gadījumā, ja mērķkopa ir stratificēta vai ir ņemtas vērā ļoti reprezentatīvas primārās atlases vienības (PSU).

Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto gadījumā, ja mērķkopa nav stratificēta izlases veidošanas procesa pirmajā posmā (t. i., ja izlase ir iegūta, izmantojot vienkāršu gadījumatlasi vai klasteratlasi) un nav ņemtas vērā ļoti reprezentatīvas PSU.

| — | Stratas identifikators |
| --- | --- |

—

Stratas identifikators

| — | Neattiecas |
| --- | --- |

—

Neattiecas

Primārā atlases vienība (PSU)

Mainīgais lielums ziņo par primāro atlases vienību (PSU), kas atbilst katrai novērojamai vienībai (atsevišķai personai vai mājsaimniecībai), ja mērķkopa ir sadalīta klasteros, nodrošinot identifikācijas kodus klasteriem vai PSU.

Kopu sadala klasteros (t. i., apakškopās, kas nepārklājas) gadījumā, ja tieša elementu atlase ir neiespējama (sakarā ar to, ka nav izlases rāmja) vai arī tās īstenošana ir pārāk dārga (kopa ir plaši izdalīta ģeogrāfiskā ziņā). Pēc tam izlases veidošanas procesa pirmajā posmā izvēlas klasteru izlasi (PSU).

Reģistrētā informācija vienmēr attiecas uz situāciju attiecīgās vienības (personas vai mājsaimniecības) izvēles laikā.

Kategorija “primārās atlases vienības identifikators” norāda PSU identifikācijas kodu (starp izvēlētajām PSU), pie kā pieder katra novērojamā vienība (persona vai mājsaimniecība), ja izlases veidošanas pirmajā posmā mērķkopa ir sadalīta klasteros.

Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto, ja izlases veidošanas procesa pirmajā posmā mērķkopa nav sadalīta klasteros, t. i., ja izlase ir iegūta, izmantojot vienkāršu gadījumatlasi vai stratificētu gadījumatlasi).

| — | Primārās atlases vienības identifikators |
| --- | --- |

—

Primārās atlases vienības identifikators

| — | Neattiecas |
| --- | --- |

—

Neattiecas

---

(1)  Kategorija “nav norādīts” ir jāizmanto neatbildētības gadījumos, piemēram, respondents nezina atbildi vai atsakās atbildēt.

(2)  Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto gadījumos, kas ir ārpus konkrēta mainīgā lieluma jomas, t. i., pēc tam, kad minētajam mainīgajam lielumam piemērots filtrs, un to arī izmanto, lai skaitītu statistikas vienības – kas ir daļa no datu avota kopas – attiecībā uz kurām netiek sistemātiski ziņota informācija par šo mainīgo lielumu, piemēram, ja personas ir jaunākas par konkrētu vecumu.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

(4)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1978984/6037342/ISCO-08.pdf (angļu valodas redakcija; pieejama arī franču un vācu valodā).

(5)  http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/international-standard-classification-of-education-isced-2011-en.pdf (pieejama angļu un franču valodā).

(6)  http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=CL_GEO&StrLanguageCode=EN&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIERARCHIC (pieejams angļu, franču un vācu valodā).

(7)  Personas, kurām nekad nav bijusi nodarbinātības pieredze darbā par samaksu vai peļņu, ar vismaz vienu darba stundu nedēļā.

(8)  http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/isced-fields-of-education-and-training-2013-en.pdf (pieejams angļu un franču valodā).

(9)  Kodi (009), (029), (039), (049), (059), (079), (089), (099) un (109) nav ISCED kodi.

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2182

(2019. gada 16. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā “Pan Galego”/“Pan Gallego” (AĢIN)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Pan Galego”/“Pan Gallego”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Pan Galego”/“Pan Gallego”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Pan Galego”/“Pan Gallego” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Pan Galego”/“Pan Gallego” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Pan Galego”/“Pan Gallego” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 2.3. grupas “Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 243, 19.7.2019., 3. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/43

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2183

(2019. gada 16. decembris),

ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs “Cordero Manchego” (AĢIN)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cordero Manchego”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 378/1999 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cordero Manchego”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 378/1999 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Cordero Manchego” (AĢIN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijas loceklis

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 1999. gada 19. februāra Regula (EK) Nr. 378/1999, ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2400/96 par dažu nosaukumu iekļaušanu “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”, kurš paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 46, 20.2.1999., 13. lpp.).

2

(3)  
  OV C 242, 18.7.2019., 5. lpp.

3

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2184

(2019. gada 16. decembris),

ar ko attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs “Riso del Delta del Po” (AĢIN)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Riso del Delta del Po”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1078/2009 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Riso del Delta del Po”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1078/2009 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Riso del Delta del Po” (AĢIN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 10. novembra Regula (EK) Nr. 1078/2009 par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Riso del Delta del Po (AĢIN)) (OV L 294, 11.11.2009., 4. lpp.).

2

Riso del Delta del Po

(3)  
  OV C 271, 13.8.2019., 75. lpp.

3

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2185

(2019. gada 16. decembris),

ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs “Bleu du Vercors-Sassenage” (ACVN)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Bleu du Vercors-Sassenage”, kas reģistrēts atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 509/2001 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 387/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Bleu du Vercors-Sassenage”, kas reģistrēts atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 509/2001 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 387/2009 (3).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Bleu du Vercors-Sassenage” (ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 16. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2001. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 509/2001, ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2400/96 par dažu nosaukumu iekļaušanu “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”, kurš paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 76, 16.3.2001., 7. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2009. gada 12. maija Regula (EK) Nr. 387/2009, ar ko apstiprina maznozīmīgas izmaiņas tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bleu du Vercors-Sassenage (ACVN)) (OV L 118, 13.5.2009., 67. lpp.).

3

Bleu du Vercors-Sassenage

(4)  
  OV C 279, 19.8.2019., 24. lpp.

4

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2186

(2019. gada 18. decembris),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 ir attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 18. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

Ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

«I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi” | 147,8 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali | 231,2
  204,0
  324,0
  206,5 | 21
  29
  0
  28 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi | 283,0 | 1 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme  (1)

0207 12 90

Saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi”

147,8

0

AR

0207 14 10

Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali

231,2

204,0

324,0

206,5

21

29

0

28

AR

BR

CL

TH

1602 32 11

Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

283,0

1

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).»

1

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/48

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/2187

(2019. gada 19. decembris),

ar ko nosaka atbalsta maksimālo summu olīveļļas privātai uzglabāšanai saistībā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/1882

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2013. gada 16. decembra Regulu (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 4. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (2), un jo īpaši tās 18. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/1882 (3) tika uzsākta konkursa procedūra par olīveļļas privātu uzglabāšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/1882 (3) tika uzsākta konkursa procedūra par olīveļļas privātu uzglabāšanu.

| (2) | Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti iesniegšanas apakšperiodā, kurš beidzas 2019. gada 17. decembrī, maksimālo kopējo uzglabājamo daudzumu, aplēstajām uzglabāšanas izmaksām un citu attiecīgu tirgus informāciju, ir lietderīgi noteikt atbalsta maksimālo summu 17 629,18 tonnu olīveļļas uzglabāšanai 180 dienas, lai grūto tirgus situāciju padarītu vieglāku. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti iesniegšanas apakšperiodā, kurš beidzas 2019. gada 17. decembrī, maksimālo kopējo uzglabājamo daudzumu, aplēstajām uzglabāšanas izmaksām un citu attiecīgu tirgus informāciju, ir lietderīgi noteikt atbalsta maksimālo summu 17 629,18 tonnu olīveļļas uzglabāšanai 180 dienas, lai grūto tirgus situāciju padarītu vieglāku.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kuri saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/1882, iesniegti apakšperiodā, kurš beidzas 2019. gada 17. decembrī, atbalsta maksimālā summa olīveļļas privātai uzglabāšanai ir:

| a) | 0,00 EUR dienā par tonnu neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas; |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR dienā par tonnu neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas;

| b) | 1,10 EUR dienā par tonnu neapstrādātas olīveļļas; |
| --- | --- |

b)

1,10 EUR dienā par tonnu neapstrādātas olīveļļas;

| c) | 1,10 EUR dienā par tonnu spīdīgās olīveļļas. |
| --- | --- |

c)

1,10 EUR dienā par tonnu spīdīgās olīveļļas.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 19. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 346, 20.12.2013., 12. lpp.

1

(2)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

2

(3)  Komisijas 2019. gada 8. novembra Īstenošanas regula (ES) 2019/1882, ar ko izsludina konkursa procedūru attiecībā uz atbalsta summu par olīveļļas privātu uzglabāšanu (OV L 290, 11.11.2019., 12. lpp.)

3

---

LĒMUMI

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/50

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2019/2188

(2019. gada 11. decembris)

par Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) misijas vadītāja iecelšanu (EUAM Iraq/3/2019)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 (2017. gada 16. oktobris) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) (1) un jo īpaši tā 9. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2017/1869 9. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) saskaņā ar Līguma 38. panta trešo daļu ir pilnvarota pieņemt attiecīgos lēmumus, lai īstenotu Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2017/1869 9. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) saskaņā ar Līguma 38. panta trešo daļu ir pilnvarota pieņemt attiecīgos lēmumus, lai īstenotu Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu.

| (2) | Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2017/1869 6. panta 1. punktu par misijas EUAM Iraq vadītāju tika iecelts Markus RITTER kungs. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2017/1869 6. panta 1. punktu par misijas EUAM Iraq vadītāju tika iecelts Markus RITTER kungs.

| (3) | Padome 2018. gada 15. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/1545 (2), ar ko EUAM Iraq pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2020. gada 17. aprīlim. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2018. gada 15. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/1545 (2), ar ko EUAM Iraq pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2020. gada 17. aprīlim.

| (4) | Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2019. gada 11. novembrī ierosināja par EUAM Iraq misijas vadītāju no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 17. aprīlim iecelt Christoph BUIK kungu. |
| --- | --- |

(4)

Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2019. gada 11. novembrī ierosināja par EUAM Iraq misijas vadītāju no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 17. aprīlim iecelt Christoph BUIK kungu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo par Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) misijas vadītāju no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 17. aprīlim tiek iecelts Christoph BUIK kungs.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Briselē, 2019. gada 11. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

Priekšsēdētāja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  OV L 266, 17.10.2017., 12. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/1545 (2018. gada 15. oktobris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) (OV L 259, 16.10.2018., 31. lpp.).

2

EUAM Iraq

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/51

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2019/2189

(2019. gada 17. decembris)

par Eiropas Savienības KADP padomdevējas misijas Centrālāfrikas Republikā (EUAM RCA) misijas vadītāja iecelšanu (EUAM RCA/1/2019)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2019/2110 (2019. gada 9. decembris) par Eiropas Savienības KDAP padomdevēju misiju Centrālāfrikas Republikā (EUAM RCA) (1) un jo īpaši tā 8. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2019/2110 8. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu Eiropas Savienības KDAP padomdevējas misijas Centrālāfrikas Republikā (EUAM RCA) politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2019/2110 8. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu Eiropas Savienības KDAP padomdevējas misijas Centrālāfrikas Republikā (EUAM RCA) politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu.

| (2) | Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos 2019. gada 12. decembrī ierosināja par EUAM RCA misijas vadītāju no 2019. gada 9. decembra līdz 2020. gada 8. decembrim iecelt Paulo SOARES kungu, |
| --- | --- |

(2)

Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos 2019. gada 12. decembrī ierosināja par EUAM RCA misijas vadītāju no 2019. gada 9. decembra līdz 2020. gada 8. decembrim iecelt Paulo SOARES kungu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Paulo SOARES kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības KDAP padomdevējas misijas Centrālāfrikas Republikā (EUAM RCA) misijas vadītāju no 2019. gada 9. decembra līdz 2020. gada 8. decembrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2019. gada 9. decembra.

Briselē, 2019. gada 17. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

Priekšsēdētāja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  OV L 318, 10.12.2019., 141. lpp.

1

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/52 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/52

---

EIROPADOMES LĒMUMS (ES) 2019/2190

(2019. gada 19. decembris)

par divu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļu iecelšanu amatā

EIROPADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 283. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes ieteikumus (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumus (2),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Padomes atzinumus (3),

tā kā:

| (1) | Benoît COEURÉ kungs tika iecelts par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli uz astoņu gadu pilnvaru laiku, sākot no 2012. gada 1. janvāra. Viņa amata pilnvaru laiks beidzas 2019. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Benoît COEURÉ kungs tika iecelts par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli uz astoņu gadu pilnvaru laiku, sākot no 2012. gada 1. janvāra. Viņa amata pilnvaru laiks beidzas 2019. gada 31. decembrī.

| (2) | Sabine LAUTENSCHLÄGER kundze tika iecelta par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli uz astoņu gadu pilnvaru laiku, sākot no 2014. gada 27. janvāra. Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētājs 2019. gada 26. septembra vēstulē informēja Eiropadomes priekšsēdētāju par Sabine
  LAUTENSCHLÄGER kundzes lēmumu atkāpties no Valdes locekles amata no 2019. gada 31. oktobra, pirms amata pilnvaru laika beigām. |
| --- | --- |

(2)

Sabine LAUTENSCHLÄGER kundze tika iecelta par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli uz astoņu gadu pilnvaru laiku, sākot no 2014. gada 27. janvāra. Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētājs 2019. gada 26. septembra vēstulē informēja Eiropadomes priekšsēdētāju par Sabine
  LAUTENSCHLÄGER kundzes lēmumu atkāpties no Valdes locekles amata no 2019. gada 31. oktobra, pirms amata pilnvaru laika beigām.

| (3) | Tādēļ ir jāieceļ divi jauni Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļi. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir jāieceļ divi jauni Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļi.

| (4) | Eiropadome vēlas iecelt Fabio PANETTA kungu un Isabel SCHNABEL kundzi, kuri pēc tās ieskatiem atbilst visām Līguma 283. panta 2. punktā izklāstītajām prasībām, |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome vēlas iecelt Fabio PANETTA kungu un Isabel SCHNABEL kundzi, kuri pēc tās ieskatiem atbilst visām Līguma 283. panta 2. punktā izklāstītajām prasībām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļiem uz astoņu gadu pilnvaru laiku, sākot no 2020. gada 1. janvāra, tiek iecelti:

| — | Fabio PANETTA kungs, |
| --- | --- |

—

Fabio PANETTA kungs,

| — | Isabel SCHNABEL kundze. |
| --- | --- |

—

Isabel SCHNABEL kundze.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 19. decembrī

Eiropadomes vārdā

priekšsēdētājs

C. MICHEL

---

(1)  
  OV C 351, 17.10.2019., 1. lpp.; OV C 385, 13.11.2019., 1. lpp.

1

(2)  Atzinumi sniegti 2019. gada 17. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēti).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Atzinums sniegts 2019. gada 23. oktobrī (OV C 373, 5.11.2019., 2. lpp.); atzinums sniegts 2019. gada 11. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

3

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/53

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/2191

(2019. gada 19. decembris),

ar ko atbalsta globālu ziņošanas mehānismu par nelikumīgiem parastajiem ieročiem un to munīciju, lai samazinātu to novirzīšanas un nelikumīgas nodošanas risku (iTrace IV)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2016. gada ES Globālajā Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā (“ES Globālā stratēģija”) uzsvērts, ka Savienība veicinās mieru un garantēs savu pilsoņu un teritorijas drošību un pastiprinās savu ieguldījumu kolektīvajā drošībā. Tā arī stingri atbalsta daudzpusējas atbruņošanās, neizplatīšanas un ieroču kontroles līgumu un režīmu pilnīgu īstenošanu un izpildi un aicina uz “ieroču pārrobežu izsekošanu”, atzīstot, ka Eiropas drošība ir atkarīga no sekmīgākiem un kopīgiem iekšējo un ārējo apdraudējumu un problēmu izvērtējumiem. |
| --- | --- |

(1)

2016. gada ES Globālajā Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā (“ES Globālā stratēģija”) uzsvērts, ka Savienība veicinās mieru un garantēs savu pilsoņu un teritorijas drošību un pastiprinās savu ieguldījumu kolektīvajā drošībā. Tā arī stingri atbalsta daudzpusējas atbruņošanās, neizplatīšanas un ieroču kontroles līgumu un režīmu pilnīgu īstenošanu un izpildi un aicina uz “ieroču pārrobežu izsekošanu”, atzīstot, ka Eiropas drošība ir atkarīga no sekmīgākiem un kopīgiem iekšējo un ārējo apdraudējumu un problēmu izvērtējumiem.

| (2) | ES 2018. gada 19. novembra stratēģijā “Ieroču drošība un iedzīvotāju aizsardzība – ES stratēģija pret nelikumīgiem šaujamieročiem, kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem un to munīciju” (“ES VIKI stratēģija”) ir uzsvērts, ka nelikumīgi šaujamieroči, kājnieku ieroči un vieglie ieroči (“VIKI”) joprojām veicina nestabilitāti un vardarbību Savienībā, tās tuvākajos kaimiņreģionos un pārējā pasaulē. ES VIKI stratēģijā ir izklāstīts Savienības rīcības ietvars nolūkā risināt minētos problēmjautājumus un pausta apņemšanās atbalstīt pētniecību, kuras mērķis ir noteikt nelikumīgo VIKI izcelsmi konflikta zonās, piemēram, Conflict Armament Research projektu iTrace. |
| --- | --- |

(2)

ES 2018. gada 19. novembra stratēģijā “Ieroču drošība un iedzīvotāju aizsardzība – ES stratēģija pret nelikumīgiem šaujamieročiem, kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem un to munīciju” (“ES VIKI stratēģija”) ir uzsvērts, ka nelikumīgi šaujamieroči, kājnieku ieroči un vieglie ieroči (“VIKI”) joprojām veicina nestabilitāti un vardarbību Savienībā, tās tuvākajos kaimiņreģionos un pārējā pasaulē. ES VIKI stratēģijā ir izklāstīts Savienības rīcības ietvars nolūkā risināt minētos problēmjautājumus un pausta apņemšanās atbalstīt pētniecību, kuras mērķis ir noteikt nelikumīgo VIKI izcelsmi konflikta zonās, piemēram, Conflict Armament Research projektu iTrace.

| (3) | Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP (1), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2019/1560 (2), atspoguļo ES dalībvalstu apņēmību pievērsties inter alia riskam, ka militāras tehnoloģijas vai ekipējums var tikt reeksportēts uz nevēlamiem galamērķiem vai novirzīts teroristu organizācijām vai atsevišķiem teroristiem. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP (1), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2019/1560 (2), atspoguļo ES dalībvalstu apņēmību pievērsties inter alia riskam, ka militāras tehnoloģijas vai ekipējums var tikt reeksportēts uz nevēlamiem galamērķiem vai novirzīts teroristu organizācijām vai atsevišķiem teroristiem.

| (4) | ES 2005. gada terorisma apkarošanas stratēģijā uzsvērts apdraudējums, ko rada tas, ka ieročus, tostarp VIKI, iegūst teroristu grupas, un dalībvalstis tiek aicinātas “efektīvi izmantot” Savienības līmeņa izpētes darbību. |
| --- | --- |

(4)

ES 2005. gada terorisma apkarošanas stratēģijā uzsvērts apdraudējums, ko rada tas, ka ieročus, tostarp VIKI, iegūst teroristu grupas, un dalībvalstis tiek aicinātas “efektīvi izmantot” Savienības līmeņa izpētes darbību.

| (5) | Parasto ieroču un munīcijas nelikumīga ražošana, nodošana un aprite un to pārmērīga uzkrāšana un nekontrolēta izplatīšana vairo nedrošību Eiropā un tās kaimiņreģionos, kā arī daudzos citos pasaules reģionos, saasinot konfliktus un kavējot miera veidošanu pēckonflikta apstākļos, tādējādi nopietni apdraudot mieru un drošību Eiropā. |
| --- | --- |

(5)

Parasto ieroču un munīcijas nelikumīga ražošana, nodošana un aprite un to pārmērīga uzkrāšana un nekontrolēta izplatīšana vairo nedrošību Eiropā un tās kaimiņreģionos, kā arī daudzos citos pasaules reģionos, saasinot konfliktus un kavējot miera veidošanu pēckonflikta apstākļos, tādējādi nopietni apdraudot mieru un drošību Eiropā.

| (6) | ES VIKI stratēģijā apliecināts, ka Savienība atbalstīs to ANO ekspertu grupu darbu, kas uzrauga ieroču embargo, un ka tā ieroču eksporta kontroles nolūkos apsvērs veidus, kā uzlabot piekļuvi to konstatējumiem par ieroču novirzīšanu un par nelikumīgiem šaujamieročiem un VIKI. |
| --- | --- |

(6)

ES VIKI stratēģijā apliecināts, ka Savienība atbalstīs to ANO ekspertu grupu darbu, kas uzrauga ieroču embargo, un ka tā ieroču eksporta kontroles nolūkos apsvērs veidus, kā uzlabot piekļuvi to konstatējumiem par ieroču novirzīšanu un par nelikumīgiem šaujamieročiem un VIKI.

| (7) | Ar 2001. gada 20. jūlijā pieņemto ANO Rīcības programmu par VIKI nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visos aspektos (“ANO Rīcības programma”) visas ANO dalībvalstis ir apņēmušās novērst VIKI nelikumīgu tirdzniecību vai to novirzīšanu neatļautiem saņēmējiem un, kad tās izvērtē pieteikumus eksporta atļauju saņemšanai, jo īpaši ņemt vērā risku, ka VIKI var tikt novirzīti nelikumīgai tirdzniecībai. |
| --- | --- |

(7)

Ar 2001. gada 20. jūlijā pieņemto ANO Rīcības programmu par VIKI nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visos aspektos (“ANO Rīcības programma”) visas ANO dalībvalstis ir apņēmušās novērst VIKI nelikumīgu tirdzniecību vai to novirzīšanu neatļautiem saņēmējiem un, kad tās izvērtē pieteikumus eksporta atļauju saņemšanai, jo īpaši ņemt vērā risku, ka VIKI var tikt novirzīti nelikumīgai tirdzniecībai.

| (8) | ANO Ģenerālā asambleja 2005. gada 8. decembrī pieņēma Starptautisko instrumentu, lai valstis varētu laikus un droši identificēt un izsekot nelikumīgus VIKI. |
| --- | --- |

(8)

ANO Ģenerālā asambleja 2005. gada 8. decembrī pieņēma Starptautisko instrumentu, lai valstis varētu laikus un droši identificēt un izsekot nelikumīgus VIKI.

| (9) | Trešajā ANO Rīcības programmas pārskatīšanas konferencē, kas notika 2018. gadā, visas ANO dalībvalstis apstiprināja savu apņemšanos mudināt valstis nelikumīgu VIKI, tostarp to, kas atrasti konflikta un pēckonflikta situācijās, izsekošanas gaitā aplūkot ierakstus valstī, kurā kājnieku vai vieglais ierocis tika atrasts, un/vai apspriesties ar minētā ieroča ražošanas valsti. |
| --- | --- |

(9)

Trešajā ANO Rīcības programmas pārskatīšanas konferencē, kas notika 2018. gadā, visas ANO dalībvalstis apstiprināja savu apņemšanos mudināt valstis nelikumīgu VIKI, tostarp to, kas atrasti konflikta un pēckonflikta situācijās, izsekošanas gaitā aplūkot ierakstus valstī, kurā kājnieku vai vieglais ierocis tika atrasts, un/vai apspriesties ar minētā ieroča ražošanas valsti.

| (10) | 2014. gada 24. decembrī spēkā stājās Ieroču tirdzniecības līgums (“ITL”). Līguma mērķis ir iedibināt visaugstākos iespējamos kopīgos starptautiskos standartus, ar ko regulētu parasto ieroču starptautisko tirdzniecību vai uzlabotu tās regulējumu, novērst un izskaust parasto ieroču nelikumīgu tirdzniecību un novērst to novirzīšanu. Savienībai būtu jāpalīdz visām ANO dalībvalstīm, tām īstenojot efektīvas ieroču nodošanas kontroles, lai nodrošinātu, ka ITL būs, cik vien iespējams, efektīvs, jo īpaši attiecībā uz tā 11. panta īstenošanu. |
| --- | --- |

(10)

2014. gada 24. decembrī spēkā stājās Ieroču tirdzniecības līgums (“ITL”). Līguma mērķis ir iedibināt visaugstākos iespējamos kopīgos starptautiskos standartus, ar ko regulētu parasto ieroču starptautisko tirdzniecību vai uzlabotu tās regulējumu, novērst un izskaust parasto ieroču nelikumīgu tirdzniecību un novērst to novirzīšanu. Savienībai būtu jāpalīdz visām ANO dalībvalstīm, tām īstenojot efektīvas ieroču nodošanas kontroles, lai nodrošinātu, ka ITL būs, cik vien iespējams, efektīvs, jo īpaši attiecībā uz tā 11. panta īstenošanu.

| (11) | Savienība iepriekš atbalstīja iTrace ar Padomes Lēmumiem 2013/698/KĀDP (3), (KĀDP) 2015/1908 (4) un (KĀDP) 2017/2283 (5) (iTrace I, II un III), un tā vēlas atbalstīt iTrace IV, šā globālā ziņošanas mehānisma par nelikumīgiem parastajiem ieročiem un to munīciju ceturto posmu, lai sekmētu Eiropas kolektīvo drošību, kā prasīts ES Globālajā stratēģijā, |
| --- | --- |

(11)

Savienība iepriekš atbalstīja iTrace ar Padomes Lēmumiem 2013/698/KĀDP (3), (KĀDP) 2015/1908 (4) un (KĀDP) 2017/2283 (5) (iTrace I, II un III), un tā vēlas atbalstīt iTrace IV, šā globālā ziņošanas mehānisma par nelikumīgiem parastajiem ieročiem un to munīciju ceturto posmu, lai sekmētu Eiropas kolektīvo drošību, kā prasīts ES Globālajā stratēģijā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Lai īstenotu ES Globālo stratēģiju, Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP un ES VIKI stratēģiju un sekmētu mieru un drošību, Savienības atbalstāmajām projekta darbībām ir šādi konkrēti mērķi:

| — | turpināt uzturēt lietošanā vienkāršu globālu informācijas pārvaldības sistēmu attiecībā uz novirzītiem vai nelikumīgi tirgotiem parastajiem ieročiem un to munīciju (iTrace), kas dokumentēti konfliktu skartās teritorijās, nolūkā sniegt atbilstīgu informāciju politikas veidotājiem, parasto ieroču kontroles ekspertiem un parasto ieroču eksporta kontroles amatpersonām tādu efektīvu, uz pierādījumiem balstītu stratēģiju un projektu izstrādei, kas vērsti pret parasto ieroču un to munīcijas nelikumīgu izplatīšanu, |
| --- | --- |

—

turpināt uzturēt lietošanā vienkāršu globālu informācijas pārvaldības sistēmu attiecībā uz novirzītiem vai nelikumīgi tirgotiem parastajiem ieročiem un to munīciju (iTrace), kas dokumentēti konfliktu skartās teritorijās, nolūkā sniegt atbilstīgu informāciju politikas veidotājiem, parasto ieroču kontroles ekspertiem un parasto ieroču eksporta kontroles amatpersonām tādu efektīvu, uz pierādījumiem balstītu stratēģiju un projektu izstrādei, kas vērsti pret parasto ieroču un to munīcijas nelikumīgu izplatīšanu,

| — | apmācīt un mentorēt valstu iestādes konfliktu skartās valstīs nolūkā izveidot ilgtspējīgas valsts nelikumīgo parasto ieroču identifikācijas un izsekošanas spējas, veicināt stabilu sadarbību ar projektu iTrace, labāk apzināt prioritātes attiecībā uz fizisko drošību un krājumu pārvaldību (PSSM), efektīvāk formulēt valsts prasības attiecībā uz ieroču kontroli un atbalstu tiesībaizsardzībai, īpaši Savienības finansētas iniciatīvas, piemēram, Interpola nelikumīgo ieroču reģistra un meklēšanas pārvaldības sistēma (iARMS) un Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) darbības, un stiprināt dialogu ar ES misijām un iniciatīvām, |
| --- | --- |

—

apmācīt un mentorēt valstu iestādes konfliktu skartās valstīs nolūkā izveidot ilgtspējīgas valsts nelikumīgo parasto ieroču identifikācijas un izsekošanas spējas, veicināt stabilu sadarbību ar projektu iTrace, labāk apzināt prioritātes attiecībā uz fizisko drošību un krājumu pārvaldību (PSSM), efektīvāk formulēt valsts prasības attiecībā uz ieroču kontroli un atbalstu tiesībaizsardzībai, īpaši Savienības finansētas iniciatīvas, piemēram, Interpola nelikumīgo ieroču reģistra un meklēšanas pārvaldības sistēma (iARMS) un Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) darbības, un stiprināt dialogu ar ES misijām un iniciatīvām,

| — | palielināt izpētes uz vietas biežumu un ilgumu attiecībā uz parastajiem ieročiem un to munīciju, kas ir nelikumīgā apritē konfliktu skartās teritorijās, nolūkā ģenerēt iTrace datus atbilstīgi skaidrām prasībām, ko izteikušas dalībvalstis un Savienības delegācijas, |
| --- | --- |

—

palielināt izpētes uz vietas biežumu un ilgumu attiecībā uz parastajiem ieročiem un to munīciju, kas ir nelikumīgā apritē konfliktu skartās teritorijās, nolūkā ģenerēt iTrace datus atbilstīgi skaidrām prasībām, ko izteikušas dalībvalstis un Savienības delegācijas,

| — | pielāgotā veidā atbalstīt dalībvalstu ieroču eksporta kontroles iestādes un ieroču kontroles politikas veidotājus, tostarp ar iTrace projekta darbinieku atkārtotām konsultatīvām vizītēm dalībvalstu galvaspilsētās, ar 24 stundu palīdzības dienestu nolūkā sniegt tūlītējus padomus par riska novērtēšanu un pret novirzīšanu vērstām stratēģijām, ar drošu fiksēto un mobilo vadības paneļu lietojumprogrammu uzturēšanu nolūkā sniegt tūlītējus paziņojumus par novirzīšanu, kas notikusi pēc eksporta, un ar to, ka pēc dalībvalstu pieprasījuma iTrace projekta darbinieki tām nodrošina pārbaudi pēc nosūtīšanas, |
| --- | --- |

—

pielāgotā veidā atbalstīt dalībvalstu ieroču eksporta kontroles iestādes un ieroču kontroles politikas veidotājus, tostarp ar iTrace projekta darbinieku atkārtotām konsultatīvām vizītēm dalībvalstu galvaspilsētās, ar 24 stundu palīdzības dienestu nolūkā sniegt tūlītējus padomus par riska novērtēšanu un pret novirzīšanu vērstām stratēģijām, ar drošu fiksēto un mobilo vadības paneļu lietojumprogrammu uzturēšanu nolūkā sniegt tūlītējus paziņojumus par novirzīšanu, kas notikusi pēc eksporta, un ar to, ka pēc dalībvalstu pieprasījuma iTrace projekta darbinieki tām nodrošina pārbaudi pēc nosūtīšanas,

| — | palielināt informētību, izplatot projekta gaitā konstatētos faktus, popularizēt iTrace mērķi un pieejamās funkcijas starptautiskās politikas un valstu politikas veidotājiem, parasto ieroču kontroles ekspertiem un ieroču eksporta licencēšanas iestādēm un uzlabot starptautiskās spējas pārraudzīt parasto ieroču un to munīcijas, kā arī saistītu materiālu nelikumīgu izplatīšanu, kā arī palīdzēt politikas veidotājiem apzināt starptautiskās palīdzības un sadarbības prioritārās jomas un samazināt parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanas risku, |
| --- | --- |

—

palielināt informētību, izplatot projekta gaitā konstatētos faktus, popularizēt iTrace mērķi un pieejamās funkcijas starptautiskās politikas un valstu politikas veidotājiem, parasto ieroču kontroles ekspertiem un ieroču eksporta licencēšanas iestādēm un uzlabot starptautiskās spējas pārraudzīt parasto ieroču un to munīcijas, kā arī saistītu materiālu nelikumīgu izplatīšanu, kā arī palīdzēt politikas veidotājiem apzināt starptautiskās palīdzības un sadarbības prioritārās jomas un samazināt parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanas risku,

| — | balstoties uz datiem, kas iegūti, veicot izmeklēšanu uz vietas, un ievietoti iTrace sistēmā, sniegt ziņojumus par būtiskiem politikas jautājumiem attiecībā uz specifiskām jomām, kurām būtu jāpievērš uzmanība starptautiskā līmenī, tostarp par nozīmīgākajiem parasto ieroču un to munīcijas nelikumīgas tirdzniecības modeļiem un nelikumīgi tirgotu parasto ieroču un to munīcijas, kā arī saistītu materiālu reģionālo sadalījumu, un |
| --- | --- |

—

balstoties uz datiem, kas iegūti, veicot izmeklēšanu uz vietas, un ievietoti iTrace sistēmā, sniegt ziņojumus par būtiskiem politikas jautājumiem attiecībā uz specifiskām jomām, kurām būtu jāpievērš uzmanība starptautiskā līmenī, tostarp par nozīmīgākajiem parasto ieroču un to munīcijas nelikumīgas tirdzniecības modeļiem un nelikumīgi tirgotu parasto ieroču un to munīcijas, kā arī saistītu materiālu reģionālo sadalījumu, un

| — | sadarbībā ar dalībvalstīm un valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, pastāvīgi izsekot parastos ieročus un to munīciju, jo tas ir efektīvākais veids, kā, cik vien iespējams, pilnīgi konstatēt un verificēt mehānismus, kas stāv aiz parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanas neatļautiem lietotājiem; izsekošanu papildinās turpmākas izmeklēšanas, kas būs koncentrētas uz to cilvēku, finanšu un loģistikas tīklu identificēšanu, kas stāv aiz nelikumīgām parasto ieroču nodošanām. |
| --- | --- |

—

sadarbībā ar dalībvalstīm un valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, pastāvīgi izsekot parastos ieročus un to munīciju, jo tas ir efektīvākais veids, kā, cik vien iespējams, pilnīgi konstatēt un verificēt mehānismus, kas stāv aiz parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanas neatļautiem lietotājiem; izsekošanu papildinās turpmākas izmeklēšanas, kas būs koncentrētas uz to cilvēku, finanšu un loģistikas tīklu identificēšanu, kas stāv aiz nelikumīgām parasto ieroču nodošanām.

2.   Detalizēts projekta apraksts ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

1.   Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) atbild par šā lēmuma īstenošanu.

2.   Lēmuma 1. pantā minētā projekta tehnisko īstenošanu veic Conflict Armament Research Ltd (“CAR”).

3.   CAR savus uzdevumus pilda AP uzraudzībā. Minētajā nolūkā AP noslēdz vajadzīgo vienošanos ar CAR.

3. pants

1.   Finanšu atsauces summa 1. pantā minētā projekta īstenošanai ir 5 490 981,87 EUR. Kopējais paredzētais budžets visam projektam ir 6 311 473,41 EUR, ko nodrošina ar CAR un Vācijas Federālā ārlietu biroja sniegtu līdzfinansējumu.

2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā norādītās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.

3.   Komisija uzrauga 1. punktā minētās finanšu atsauces summas pareizu pārvaldību. Minētajā nolūkā Komisija noslēdz vajadzīgo līgumu ar CAR. Minētajā nolīgumā paredz, ka CAR ir jānodrošina Savienības ieguldījumu pamanāmība, kas atbilst ieguldījuma apjomam.

4.   Komisija cenšas 3. punktā paredzēto nolīgumu noslēgt pēc iespējas drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Komisija informē Padomi par visām grūtībām minētajā procesā, kā arī par minētā nolīguma noslēgšanas datumu.

4. pants

1.   AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, izmantojot regulārus ceturkšņa aprakstošus pārskata ziņojumus, ko sagatavo CAR. Padomes veiktā izvērtēšana balstās uz minētajiem ziņojumiem. Lai palīdzētu Padomei izvērtēt šā lēmuma rezultātus, projekta ietekmes izvērtēšanu veic ārēja vienība.

2.   Komisija ziņo par 1. pantā minētā projekta finanšu aspektiem.

5. pants

1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

2.   Šis lēmums zaudē spēku pēc 36 mēnešiem pēc 3. panta 3. punktā minētā nolīguma noslēgšanas dienas. Tomēr, ja minētajā laikposmā nolīgums nav noslēgts, šis lēmums zaudē spēku pēc sešiem mēnešiem pēc tā stāšanās spēkā.

Briselē, 2019. gada 19. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP (2008. gada 8. decembris), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/1560 (2019. gada 16. septembris), ar kuru groza Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 239, 17.9.2019., 16. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2013/698/KĀDP (2013. gada 25. novembris), ar ko atbalsta globālu ziņošanas mehānismu par nelikumīgiem kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem un citiem nelikumīgiem parastajiem ieročiem un munīciju ar mērķi samazināt to nelikumīgas tirdzniecības risku (OV L 320, 30.11.2013., 34. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1908 (2015. gada 22. oktobris), ar ko atbalsta globālu ziņošanas mehānismu par nelikumīgiem kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem un citiem nelikumīgiem parastajiem ieročiem un munīciju ar mērķi samazināt to nelikumīgas tirdzniecības risku (iTrace II) (OV L 278, 23.10.2015., 15. lpp.).

4

iTrace II

(5)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2283 (2017. gada 11. decembris), ar ko atbalsta vispārēju mehānismu ziņošanai par nelikumīgiem kājnieku un vieglajiem ieročiem un citiem nelikumīgiem parastajiem ieročiem un munīciju, lai mazinātu to nelikumīgas tirdzniecības risku (iTrace III) (OV L 328, 12.12.2017., 20. lpp.).

5

iTrace III

---

PIELIKUMS

PROJEKTA DOKUMENTS, AR KO ATBALSTA GLOBĀLU ZIŅOŠANAS MEHĀNISMU PAR NELIKUMĪGIEM PARASTAJIEM IEROČIEM UN TO MUNĪCIJU, LAI SAMAZINĀTU TO NOVIRZĪŠANAS UN NELIKUMĪGAS NODOŠANAS RISKU

(iTrace IV)

1.   Vispārīga informācija un KĀDP atbalsta pamatojums

| 1.1. | Šā lēmuma pamatā ir vairāki secīgi Padomes lēmumi cīņai pret parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanas un nelikumīgas tirdzniecības destabilizējošo ietekmi konfliktu skartajās teritorijās, proti, Lēmumi 2013/698/KĀDP, (KĀDP) 2015/1908 un (KĀDP) 2017/2283, ar kuriem tika izveidots un pastiprināts iTrace globālais ziņošanas mehānisms par parastajiem ieročiem un to munīciju.
  Parasto ieroču un to munīcijas nelikumīga izplatīšana ir svarīgs faktors, kas grauj valstu stabilitāti un saasina konfliktus, un tādējādi nopietni apdraud mieru un drošību. Kā norādīts ES VIKI stratēģijā, nelikumīgi šaujamieroči un VIKI joprojām veicina nestabilitāti un vardarbību Savienībā, tās tuvākajos kaimiņreģionos un pārējā pasaulē. Nelikumīgi kājnieku ieroči veicina globālo terorismu un konfliktus, kavējot Savienības attīstību un krīžu pārvarēšanu, humānās palīdzības pasākumus un stabilizācijas centienus vairākās vietās Savienības kaimiņreģionos un Āfrikā. Savienībā nelikumīgi šaujamieroči nepārprotami ietekmē iekšējo drošību, veicinot organizēto noziedzību un nodrošinot teroristiem līdzekļus uzbrukumu veikšanai Eiropas teritorijā. Nesen gūtie secinājumi iTrace projektā Afganistānā, Irākā, Lībijā, Sīrijā, Ukrainā un Jemenā un saistībā ar citiem konfliktiem Savienības ārējo robežu tuvumā apstiprina apgalvojumus ES VIKI stratēģijā.
  To darbību ietvaros, kuras veic saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2015/1908, tika gūts apliecinājums tam, ka iTrace ir globāla konfliktos iesaistītu ieroču pārraudzības iniciatīva. iTrace projekts ir darbojies vairāk nekā 40 valstīs, kuras skāris konflikts, tostarp Āfrikā, Tuvajos Austrumos, Vidusāzijā, kā arī Dienvidāzijā un Austrumāzijā, un ar tā palīdzību ir izveidots pasaulē lielākais publiskais novirzītu parasto ieroču un to munīcijas repozitorijs, lai atbalstītu valstis to centienos atklāt novirzīšanu un to novērst atbilstīgi saistībām, kas paredzētas Kopējā nostājas 2008/944 7. kritērijā un ITL 11. pantā. Tas paredz precīzu ziņošanu par ieroču un to munīcijas novirzīšanu, kuras rezultātā tie nonāk pie bruņotu nemiernieku un teroristu spēkiem, kuri apdraud Savienības drošību, tostarp Islāma Magribas Al Qaeda un Daesh/Islāma valstij, un tas, ievērojot konfidencialitāti un bez kavēšanās, brīdina dalībvalstu eksporta kontroles iestādes par riskiem, kas izriet no novirzīšanas, kura notikusi pēc eksporta; tas sniedz ES delegācijām un dalībvalstu diplomātiskajām misijām konfliktu skartajos reģionos kritisku, reāllaika informāciju par ieroču nelikumīgu tirdzniecību un konflikta dinamiku. Tas nodrošina integrētu pieeju tam, lai veicinātu informētību par ieroču kontroli un par pasākumiem, kas vērsti pret novirzīšanu, balstoties uz plašsaziņas līdzekļu līdzsvarotu un atbildīgu iesaisti globālā mērogā. |
| --- | --- |

1.1.

Parasto ieroču un to munīcijas nelikumīga izplatīšana ir svarīgs faktors, kas grauj valstu stabilitāti un saasina konfliktus, un tādējādi nopietni apdraud mieru un drošību. Kā norādīts ES VIKI stratēģijā, nelikumīgi šaujamieroči un VIKI joprojām veicina nestabilitāti un vardarbību Savienībā, tās tuvākajos kaimiņreģionos un pārējā pasaulē. Nelikumīgi kājnieku ieroči veicina globālo terorismu un konfliktus, kavējot Savienības attīstību un krīžu pārvarēšanu, humānās palīdzības pasākumus un stabilizācijas centienus vairākās vietās Savienības kaimiņreģionos un Āfrikā. Savienībā nelikumīgi šaujamieroči nepārprotami ietekmē iekšējo drošību, veicinot organizēto noziedzību un nodrošinot teroristiem līdzekļus uzbrukumu veikšanai Eiropas teritorijā. Nesen gūtie secinājumi iTrace projektā Afganistānā, Irākā, Lībijā, Sīrijā, Ukrainā un Jemenā un saistībā ar citiem konfliktiem Savienības ārējo robežu tuvumā apstiprina apgalvojumus ES VIKI stratēģijā.

To darbību ietvaros, kuras veic saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2015/1908, tika gūts apliecinājums tam, ka iTrace ir globāla konfliktos iesaistītu ieroču pārraudzības iniciatīva. iTrace projekts ir darbojies vairāk nekā 40 valstīs, kuras skāris konflikts, tostarp Āfrikā, Tuvajos Austrumos, Vidusāzijā, kā arī Dienvidāzijā un Austrumāzijā, un ar tā palīdzību ir izveidots pasaulē lielākais publiskais novirzītu parasto ieroču un to munīcijas repozitorijs, lai atbalstītu valstis to centienos atklāt novirzīšanu un to novērst atbilstīgi saistībām, kas paredzētas Kopējā nostājas 2008/944 7. kritērijā un ITL 11. pantā. Tas paredz precīzu ziņošanu par ieroču un to munīcijas novirzīšanu, kuras rezultātā tie nonāk pie bruņotu nemiernieku un teroristu spēkiem, kuri apdraud Savienības drošību, tostarp Islāma Magribas Al Qaeda un Daesh/Islāma valstij, un tas, ievērojot konfidencialitāti un bez kavēšanās, brīdina dalībvalstu eksporta kontroles iestādes par riskiem, kas izriet no novirzīšanas, kura notikusi pēc eksporta; tas sniedz ES delegācijām un dalībvalstu diplomātiskajām misijām konfliktu skartajos reģionos kritisku, reāllaika informāciju par ieroču nelikumīgu tirdzniecību un konflikta dinamiku. Tas nodrošina integrētu pieeju tam, lai veicinātu informētību par ieroču kontroli un par pasākumiem, kas vērsti pret novirzīšanu, balstoties uz plašsaziņas līdzekļu līdzsvarotu un atbildīgu iesaisti globālā mērogā.

| 1.2. | Tomēr dalībvalstis iTrace projektam pastāvīgi lūdz tieši un klātienē ziņot valsts ieroču eksporta licencēšanas iestādēm (tostarp biežus apmeklējumus galvaspilsētās) un divpusēji nodrošināt plašākas resursu iespējas dalībvalstu ieroču eksporta kontroles politikas veidotājiem.
  Tādēļ šā lēmuma mērķis ir turpināt darbu pie Lēmumā (KĀDP) 2017/2283 paredzētā projekta un šo darbu pastiprināt, turpinot Savienības politikas veidotājiem, ieroču kontroles ekspertiem un ieroču eksporta kontroles amatpersonām nodrošināt sistemātiski apkopotu nozīmīgu informāciju, kas tiem dos atbalstu izstrādāt efektīvas un uz pierādījumiem balstītas stratēģijas cīņai pret parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanu un nelikumīgu izplatīšanu, lai tādējādi uzlabotu starptautisko un reģionālo drošību. Tādējādi ar šo lēmumu viņiem arī turpmāk tiks palīdzēts sekmīgu reaģēšanas stratēģiju apvienot ar adekvātu preventīvu rīcību, lai vērstos pret nelikumīgu piedāvājumu un pieprasījumu, kā arī nodrošināt efektīvu parasto ieroču kontroli trešās valstīs. |
| --- | --- |

1.2.

Tādēļ šā lēmuma mērķis ir turpināt darbu pie Lēmumā (KĀDP) 2017/2283 paredzētā projekta un šo darbu pastiprināt, turpinot Savienības politikas veidotājiem, ieroču kontroles ekspertiem un ieroču eksporta kontroles amatpersonām nodrošināt sistemātiski apkopotu nozīmīgu informāciju, kas tiem dos atbalstu izstrādāt efektīvas un uz pierādījumiem balstītas stratēģijas cīņai pret parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanu un nelikumīgu izplatīšanu, lai tādējādi uzlabotu starptautisko un reģionālo drošību. Tādējādi ar šo lēmumu viņiem arī turpmāk tiks palīdzēts sekmīgu reaģēšanas stratēģiju apvienot ar adekvātu preventīvu rīcību, lai vērstos pret nelikumīgu piedāvājumu un pieprasījumu, kā arī nodrošināt efektīvu parasto ieroču kontroli trešās valstīs.

| 1.3. | Šis lēmums paredz, ka nepārtraukti tiek uzturēta un pastiprināta publiski pieejamā iTrace globālā sistēma ziņošanai par ieročiem. Lēmumā (KĀDP) 2017/2283 uzskaitītos projektus pastiprinās: 1) palielinot to misiju biežumu un ilgumu, kuras paredzētas, lai vāktu datus par nelikumīgu parasto ieroču piegādēm konfliktu skartajos reģionos; 2) īpaši pielāgojot atbalsta pasākumu kopumus, ko sniedz dalībvalstīm, tajos ietverot tiešas konsultācijas, pielāgotus datus un ziņojumus, nodrošinot palīdzības dienestu 24 stundas diennaktī un pēcnosūtīšanas pārbaudes pienākumus; un 3) īstenojot valsts iestāžu apmācību un mentorēšanu konfliktu skartajās valstīs, lai izsekotu to teritoriālajā jurisdikcijā atrastus vai konfiscētus nelikumīgus parastos ieročus, izveidotu pret novirzīšanu vērstas spējas, tostarp izsekošanas spējas Starptautiskā izsekošanas instrumenta (SII) ietvaros, pastiprinātu ieroču pārvaldību, tostarp uzskaiti, un veicinātu iTrace datu vākšanu. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Vispārīgie mērķi

Ar 4. iedaļā aprakstīto rīcību starptautiskajai kopienai tiks vēl vairāk sniegts atbalsts, lai apkarotu destabilizējošo ietekmi, ko rada parasto ieroču un to munīcijas novirzīšana un nelikumīga tirdzniecība. Ar šo rīcību politikas veidotājiem, ieroču kontroles ekspertiem un ieroču eksporta kontroles amatpersonām arī turpmāk tiks nodrošināta attiecīga informācija, kas tiem dos atbalstu, lai izstrādātu efektīvas un uz pierādījumiem balstītas stratēģijas cīņai pret parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanu un nelikumīgu izplatīšanu, ar kurām uzlabot starptautisko un reģionālo drošību. Konkrēti, ar šo rīcību:

| a) | nodrošinās konkrētu informāciju par parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, lai tādējādi atbalstītu to, ka tiek efektīvi īstenota Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, ITL, ANO Rīcības programma un SII; |
| --- | --- |

a)

nodrošinās konkrētu informāciju par parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, lai tādējādi atbalstītu to, ka tiek efektīvi īstenota Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, ITL, ANO Rīcības programma un SII;

| b) | sniegs pielāgotu atbalstu dalībvalstīm, lai tām palīdzētu novērtēt novirzīšanas risku un to mazināt; |
| --- | --- |

b)

sniegs pielāgotu atbalstu dalībvalstīm, lai tām palīdzētu novērtēt novirzīšanas risku un to mazināt;

| c) | iegūs informāciju par maršrutiem un vienībām, kas iesaistītas parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanā uz konfliktu skartajiem reģioniem vai starptautiskām teroristu organizācijām, un, sniedzot atbalstu valstu tiesvedības vajadzībām, nodrošinās pierādījumus par grupām un indivīdiem, kas ir iesaistīti nelikumīgā tirdzniecībā; |
| --- | --- |

c)

iegūs informāciju par maršrutiem un vienībām, kas iesaistītas parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanā uz konfliktu skartajiem reģioniem vai starptautiskām teroristu organizācijām, un, sniedzot atbalstu valstu tiesvedības vajadzībām, nodrošinās pierādījumus par grupām un indivīdiem, kas ir iesaistīti nelikumīgā tirdzniecībā;

| d) | uzlabos sadarbību starp attiecīgajām ANO struktūrām, misijām un citām starptautiskām organizācijām parasto ieroču un to munīcijas izsekošanas jomā un saistībā ar iespēju nodrošināt informāciju tieši, lai tādējādi atbalstītu pastāvošos pārraudzības mehānismus, tostarp Interpola nelikumīgo ieroču reģistra un meklēšanas pārvaldes sistēmu (iARMS) un Eiropolu, kurš 2019. gadā ar CAR noslēdza saprašanās memorandu par informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

d)

uzlabos sadarbību starp attiecīgajām ANO struktūrām, misijām un citām starptautiskām organizācijām parasto ieroču un to munīcijas izsekošanas jomā un saistībā ar iespēju nodrošināt informāciju tieši, lai tādējādi atbalstītu pastāvošos pārraudzības mehānismus, tostarp Interpola nelikumīgo ieroču reģistra un meklēšanas pārvaldes sistēmu (iARMS) un Eiropolu, kurš 2019. gadā ar CAR noslēdza saprašanās memorandu par informācijas apmaiņu;

| e) | sniegs nozīmīgu informāciju, lai apzinātu prioritārās jomas starptautiskajā sadarbībā un palīdzībā ar mērķi efektīvi apkarot parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, piemēram, finansējumu projektiem, kas saistīti ar krājumu drošību un/vai robežu pārvaldību; un |
| --- | --- |

e)

sniegs nozīmīgu informāciju, lai apzinātu prioritārās jomas starptautiskajā sadarbībā un palīdzībā ar mērķi efektīvi apkarot parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, piemēram, finansējumu projektiem, kas saistīti ar krājumu drošību un/vai robežu pārvaldību; un

| f) | nodrošinās mehānismu, ar ko palīdzēs pārraudzīt ITL īstenošanu, konkrēti, konstatēt nodotu parasto ieroču novirzīšanu, kā arī palīdzēt valdībām izvērtēt novirzīšanas risku pirms parasto ieroču eksporta, konkrēti, novirzīšanas risku saņēmējas valsts iekšienē vai reeksportu nevēlamos apstākļos. |
| --- | --- |

f)

nodrošinās mehānismu, ar ko palīdzēs pārraudzīt ITL īstenošanu, konkrēti, konstatēt nodotu parasto ieroču novirzīšanu, kā arī palīdzēt valdībām izvērtēt novirzīšanas risku pirms parasto ieroču eksporta, konkrēti, novirzīšanas risku saņēmējas valsts iekšienē vai reeksportu nevēlamos apstākļos.

3.   Ilgtermiņa projekta ilgtspēja un rezultāti

Ar rīcību nodrošinās noturīgu sistēmu parasto ieroču un to munīcijas nelikumīgas izplatīšanas pastāvīgai pārraudzībai. Ir sagaidāms, ka tā būtiski palielinās pastāvošo ar ieročiem saistīto informāciju un ievērojami atbalstīt efektīvas parasto ieroču kontroles un ieroču eksporta kontroles politikas mērķtiecīgu izstrādi. Konkrēti, ar projektu:

| a) | vēl vairāk papildinās iTrace informācijas pārvaldības sistēmu, kas ilgtermiņā nodrošinās datu vākšanu un analīzi attiecībā uz nelikumīgiem parastajiem ieročiem; |
| --- | --- |

a)

vēl vairāk papildinās iTrace informācijas pārvaldības sistēmu, kas ilgtermiņā nodrošinās datu vākšanu un analīzi attiecībā uz nelikumīgiem parastajiem ieročiem;

| b) | parasto ieroču kontroles politikas veidotājiem un ekspertiem nodrošinās rīku, kas palīdzēs noteikt efektīvākas palīdzības un sadarbības stratēģijas un prioritārās jomas, piemēram, apzinot apakšreģionālas vai reģionālas sadarbības, koordinācijas un informācijas apmaiņas mehānismus, kas ir jāizveido vai jāstiprina, un apzinot nedrošus valstu krājumus, neatbilstīgu inventāra pārvaldību, nelikumīgas nodošanas maršrutus, vājas robežkontroles un nepietiekamas tiesībaizsardzības spējas; |
| --- | --- |

b)

parasto ieroču kontroles politikas veidotājiem un ekspertiem nodrošinās rīku, kas palīdzēs noteikt efektīvākas palīdzības un sadarbības stratēģijas un prioritārās jomas, piemēram, apzinot apakšreģionālas vai reģionālas sadarbības, koordinācijas un informācijas apmaiņas mehānismus, kas ir jāizveido vai jāstiprina, un apzinot nedrošus valstu krājumus, neatbilstīgu inventāra pārvaldību, nelikumīgas nodošanas maršrutus, vājas robežkontroles un nepietiekamas tiesībaizsardzības spējas;

| c) | ietvers iestrādātu elastīgumu, lai varētu iegūt politikai nozīmīgu informāciju, neraugoties uz strauji mainīgām politikas prasībām; |
| --- | --- |

c)

ietvers iestrādātu elastīgumu, lai varētu iegūt politikai nozīmīgu informāciju, neraugoties uz strauji mainīgām politikas prasībām;

| d) | būtiski palielinās starptautisko ieroču pārraudzības organizāciju un indivīdu darba efektivitāti, nodrošinot informācijas apmaiņas mehānismu, kura darbības joma nepārtraukti paplašinās; un |
| --- | --- |

d)

būtiski palielinās starptautisko ieroču pārraudzības organizāciju un indivīdu darba efektivitāti, nodrošinot informācijas apmaiņas mehānismu, kura darbības joma nepārtraukti paplašinās; un

| e) | veidos ilgtspējīgas valstu spējas konfliktu skartajās valstīs, lai identificētu un izsekotu nelikumīgus parastos ieročus un vēl efektīvāk iesaistītos starptautiskajā ieroču kontrolē un tiesībaizsardzības procesos. |
| --- | --- |

e)

veidos ilgtspējīgas valstu spējas konfliktu skartajās valstīs, lai identificētu un izsekotu nelikumīgus parastos ieročus un vēl efektīvāk iesaistītos starptautiskajā ieroču kontrolē un tiesībaizsardzības procesos.

4.   Rīcības apraksts

4.1.   Projekts Nr. 1: Konfliktos skarto valstu valsts iestāžu apmācība un mentorēšana ieroču identifikācijas un starptautiskās izsekošanas jomā.

4.1.1.   Projekta mērķis

Ar iTrace apmācības un mentorēšanas programmām valstu iestādēm konfliktu skartajās valstīs nodrošina metodes un prasmes, lai tās pašas varētu konstatēt parasto ieroču novirzīšanu un vērsties pret to. Apmācības mērķis ir uzlabot bieži vien neesošo spēju identificēt un izsekot nelikumīgus parastos ieročus, savukārt mentorēšana ļauj iTrace projekta personālam reāllaikā apzināt būtiskus ar spējām saistītus trūkumus un nekavējoties pielāgot risinājumus, lai tos novērstu. Turklāt ar iTrace apmācības un mentorēšanas programmu palīdzību tiek nostiprinātas attiecības starp iTrace projektu un valstu iestādēm, ļaujot tā izmeklēšanas komandām, kuras darbojas uz vietas, lielākā mērā piekļūt konfiscētajiem un atgūtajiem parastajiem ieročiem un tādējādi uzlabojot iTrace datu vākšanas, analīzes un to paziņošanas pilnu spektru.

4.1.2.   Ieguvums ES ieroču kontroles iniciatīvām

iTrace apmācības un mentorēšanas programmas atbilst ES VIKI stratēģijā aplūkotajām darbībām – atbalstīt valstu spējas “noteikt un izsekot nelikumīgo VIKI un munīcijas izcelsmi konflikta zonās”, un ar tām tieši un netieši veicina plašu dalībvalstu atbalstītu ieroču kontroles iniciatīvu klāstu. Tiešā ietekme ietver atbalstu valstu tiesībaizsardzības iestādēm VIKI izsekošanā saskaņā ar Starptautisko izsekošanas instrumentu, valstu spēju uzlabošanu attiecībā uz datu par izsekotajiem ieročiem vākšanu ilgtspējīgas attīstības mērķa (IAM) 16.4.2. rādītāja ietvaros un atbalstu dalībvalstu ierosinātām ieroču un munīcijas pārvaldības programmām. Netiešā ietekme ietver atgriezenisko saiti saistībā ar informāciju, kura apkopota uz vietas, piemēram, dalībvalstu brīdināšanu par partnervalstīs konstatētajiem novirzīšanas riskiem, novirzīšanas no valstu krājumiem konstatēšanu un šīs informācijas sniegšanu Savienības PSSM programmām.

4.1.3.   Projekta darbības

2018. gadā CAR izveidoja Tehniskā atbalsta vienību (TSU); vienību, kas ir izveidota, lai valstu iestādēm organizētu apmācības un mentorēšanas pasākumus konfliktu skartajās valstīs, kurās darbojas iTrace projekts. Minētie apmācības un mentorēšanas pasākumi ir izstrādāti, lai sekmētu visāda veida pret novirzīšanu vērstas iniciatīvas, nodrošinot apmācīšanu un spēju veidošanu attiecībā uz parasto ieroču izsekošanu, konfiscētu un atņemtu nelikumīgo parasto ieroču marķēšanu un reģistrēšanu, ievērojot SII iedibināto procedūru, un lai sekmētu (PSSM) novērtējumus, kas ir izstrādāti, lai jau pašos pirmsākumos identificētu un novērstu novirzīšanas risku. CAR sniegs speciālistu nodrošinātu, pēc vajadzību novērtēšanas izstrādātu apmācību visā iepriekš minēto darbību spektrā vietējiem partneriem un vajadzības gadījumā – miera atbalstīšanā iesaistītajiem darbiniekiem, tostarp ANO un ES misijām un ANO sankciju pārraudzības grupām/ekspertu grupām. Šajā ziņā iTrace projekts joprojām tieši atbildīs ES VIKI stratēģijā uzskaitītajai darbībai, ar ko ES tiek aicināta atbalstīt “ANO ekspertu grupu darbu, kas uzrauga ieroču embargo” un ieroču eksporta kontroles nolūkos apsvērt “veidus, kā uzlabot piekļuvi to konstatējumiem par ieroču novirzīšanu un nelikumīgiem šaujamieročiem un VIKI”. Projektā iTrace iekļautās apmācības pamatā būs vesels pakalpojumu klāsts, kurus CAR piedāvā kopš 2014. gada un kuri, sniedzot palīdzību ANO ekspertu grupām, ir izrādījušies izšķiroši, lai atbalstītu vietējos partnerus konfliktu skartajās valstīs un arī lai nodrošinātu plašāku piekļuvi iTrace izmeklēšanas komandām uz vietas. Projekta vajadzībām tiks norīkoti darbinieki no izmeklēšanas komandām, kas darbojas uz vietas, un no TSU, lai aizvien tehniskākā līmenī veiktu apmācību attiecībā uz:

| a) | ievadu datu vākšanā par parastajiem ieročiem ar atsauci uz specifiskiem gadījumiem; |
| --- | --- |

a)

ievadu datu vākšanā par parastajiem ieročiem ar atsauci uz specifiskiem gadījumiem;

| b) | ieroču identifikācijas pamatiemaņas un efektīvas ieroču dokumentācijas tehnikas; |
| --- | --- |

b)

ieroču identifikācijas pamatiemaņas un efektīvas ieroču dokumentācijas tehnikas;

| c) | pierādījumu vākšanas standarta darbības procedūras un pierādījumu pārraudzības ķēdi; |
| --- | --- |

c)

pierādījumu vākšanas standarta darbības procedūras un pierādījumu pārraudzības ķēdi;

| d) | prasības tālejošai, reģionālai un starptautiskai izmeklēšanai; |
| --- | --- |

d)

prasības tālejošai, reģionālai un starptautiskai izmeklēšanai;

| e) | starptautiskā izsekošanas instrumenta (SII) īstenošanu; attiecīgos gadījumos iestādes partnervalstīs tiks apmācītas un mudinātas sākt izsekošanas pieprasījumus; |
| --- | --- |

e)

starptautiskā izsekošanas instrumenta (SII) īstenošanu; attiecīgos gadījumos iestādes partnervalstīs tiks apmācītas un mudinātas sākt izsekošanas pieprasījumus;

| f) | starptautiska līmeņa ieroču izsekošanu un ieroču izsekošanas sistēmas (jo īpaši Interpols un Eiropols); |
| --- | --- |

f)

starptautiska līmeņa ieroču izsekošanu un ieroču izsekošanas sistēmas (jo īpaši Interpols un Eiropols);

| g) | “lielo datu” izmantošanu un tendenču analīzi; un |
| --- | --- |

g)

“lielo datu” izmantošanu un tendenču analīzi; un

| h) | tehniskās palīdzības līdzekļus (starptautiskus) un tiesībaizsardzības intervenci. |
| --- | --- |

h)

tehniskās palīdzības līdzekļus (starptautiskus) un tiesībaizsardzības intervenci.

Minētie pasākumi tiks veikti līdztekus iTrace izmeklēšanām uz vietas, tostarp kopā ar valsts pārvaldes iestādēm veiktām izmeklēšanām (mentorēšanu).

4.1.4.   Projekta rezultāti

Ar šo projektu:

| a) | valstu iestādes mudinās piešķirt plašāku pieeju iTrace izmeklēšanas komandām uz vietas, atbildot uz atkārtotiem aicinājumiem, kas izteikti iTrace komandām attiecībā uz tehniskās palīdzības sniegšanu un kopīgām izmeklēšanas spējām, un pielīdzinot to lielākam iTrace datu vākšanas apjomam; |
| --- | --- |

a)

valstu iestādes mudinās piešķirt plašāku pieeju iTrace izmeklēšanas komandām uz vietas, atbildot uz atkārtotiem aicinājumiem, kas izteikti iTrace komandām attiecībā uz tehniskās palīdzības sniegšanu un kopīgām izmeklēšanas spējām, un pielīdzinot to lielākam iTrace datu vākšanas apjomam;

| b) | sniegs konkrētu atbalstu spēju veidā to valstu valdībām, kuras cieš no parasto ieroču novirzīšanas sekām un kurām trūkst instrumentu, lai identificētu novirzītus parastos ieročus un ziņotu par tiem; šis bieži vien ir priekšgājējs vēl efektīvākai iekšējai parasto ieroču pārvaldībai un kā tāds atbalsta ITL, SII, ANO Rīcības programmas un IAM 16.4.2. īstenošanu, kā arī PSSM plānošanu un sadarbību ar starptautiskām tiesībaizsardzības iestādēm, tostarp Interpolu (iARMS) un Eiropolu; |
| --- | --- |

b)

sniegs konkrētu atbalstu spēju veidā to valstu valdībām, kuras cieš no parasto ieroču novirzīšanas sekām un kurām trūkst instrumentu, lai identificētu novirzītus parastos ieročus un ziņotu par tiem; šis bieži vien ir priekšgājējs vēl efektīvākai iekšējai parasto ieroču pārvaldībai un kā tāds atbalsta ITL, SII, ANO Rīcības programmas un IAM 16.4.2. īstenošanu, kā arī PSSM plānošanu un sadarbību ar starptautiskām tiesībaizsardzības iestādēm, tostarp Interpolu (iARMS) un Eiropolu;

| c) | atbalstīs pastiprinātu dialogu, proti, nosakot galvenās ieinteresētās personas citās Savienības atbalstītās iniciatīvās, piemēram, ES misiju attiecības ar uzņēmējvalstu valdībām, un sākotnējās iniciatīvās, tādās kā plānošana PSSM jomā, piemēram, Savienības atbalstīti krājumu pārvaldības projekti. |
| --- | --- |

c)

atbalstīs pastiprinātu dialogu, proti, nosakot galvenās ieinteresētās personas citās Savienības atbalstītās iniciatīvās, piemēram, ES misiju attiecības ar uzņēmējvalstu valdībām, un sākotnējās iniciatīvās, tādās kā plānošana PSSM jomā, piemēram, Savienības atbalstīti krājumu pārvaldības projekti.

4.1.5.   Projekta īstenošanas rādītāji

Līdz pat 40 apmācības uz vietas un mentorēšanas apmeklējumi ar uzsvaru uz atkārtotiem apmeklējumiem, lai atbalstītu valsts iestādes izsekošanas spēju veidošanā.

Projektu īstenos visā trīs gadu ilgajā iTrace projekta laikā.

4.1.6.   Projekta labumguvēji

iTrace apmācības un mentorēšanas pasākumi sniegs tiešu labumu valsts ieinteresētajām personām konfliktu skartajās valstīs, tostarp tiesībaizsardzības iestādēm un prokuroriem. Programma ar Savienības finansētām un citām ieroču kontroles iniciatīvām sniegs netiešu atbalstu valstu dialogiem, mudinot izmantot starptautiskos izsekošanas mehānismus, tostarp Interpola iARMS sistēmu un Eiropolu, un veicinot iesaistīšanos Savienības atbalstītos krājumu pārvaldības projektos un citos ar VIKI kontroli saistītos projektos.

4.2.   Projekts Nr. 2: Pastiprinātas izmeklēšanas uz vietas, kas ir vajadzīgas, lai iTrace sistēmā turpinātu ievietot reāllaika dokumentālus pierādījumus par parasto ieroču un munīcijas novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību un citu attiecīgo informāciju.

4.2.1.   Projekta mērķis

Ar projektu pastiprinās uz vietas veiktās izpētes biežumu un ilgumu attiecībā uz parastajiem ieročiem un munīciju, kas ir apritē konfliktu skartajos reģionos. Šajā projektā prioritāte tiks piešķirta tām valstīm, kuras dalībvalstīm izraisa īpašas bažas, inter alia, Afganistānai, Irākai, Lībijai, Mali, Sīrijai, Dienvidsudānai, Somālijai, Sīrijai, Ukrainai un Jemenai. Šīs izmeklēšanas uz vietas nodrošinās konkrētus, citādi ārējiem novērotājiem (tostarp dalībvalstīm, kas eksportē ieročus) nepamanāmus pierādījumus par novirzītiem parastajiem ieročiem, kas ir nemiernieku un teroristu spēku rokās. CAR lūgs iepriekšēju apstiprinājumu no ES Parasto ieroču eksporta jautājumu darba grupas (COARM) pirms tā pēc būtības iesaistīsies visās tajās valstīs, uz kurām iTrace izmeklēšanas uz vietas vai iTrace apmācības un mentorēšanas programmas iepriekš neattiecās.

Izmantojot jaunas tehnoloģijas un modernus kriminālistikas paņēmienus, CAR veiks plašu darbību klāstu uz vietas, tostarp uzlabotu fotodokumentāciju, kriminālistikas izmantošanu un izdzēsta marķējuma atjaunošanu. CAR ir pierādījusi, ka šīs metodes atklāj izsekojamu informāciju par iepriekš neizsekojamiem ieročiem, munīciju un saistītiem materiāliem, ļaujot veikt izmeklēšanu arvien plašākā nelikumīgo materiālu klāstā, kur ir dzēsta identifikācijas informācija, lai slēptu izcelsmi.

Iegūtie dati uzlabos dalībvalstu kopējo izpratni par novirzīšanu un nelikumīgu nodošanu, par tirgotāju izmantotajām metodēm to slēpšanai, kā arī būtiski uzlabos to spējas graut nelikumīgo tirdzniecību.

4.2.2.   Ieguvums ES ieroču kontroles iniciatīvām

Projekta iTrace izmeklēšanas uz vietas veido dinamisku atsauces līmeni par novirzītiem parastajiem ieročiem konfliktu skartajās valstīs. Šis atsauces līmenis ir nepārtraukta mēraukla Kopējās nostājas (KĀDP) 2008/944 un ieroču kontroles nolīgumu, kurus dalībvalstis ir apņēmušās pildīt, inter alia ITL, ANO Rīcības programmas, kā arī ES VIKI stratēģijas, efektivitātei. Rūpīga konfliktos iesaistīto ieroču dokumentācija veido arī atspēriena punktu oficiāliem parasto ieroču izsekojumiem un vispusīgām izmeklēšanām par konfliktu finansēšanu un ieroču piegādes tīkliem.

4.2.3.   Projekta darbības

Šā projekta ietvaros tiks veiktas šādas darbības:

| a) | izvietos kvalificētus ieroču ekspertus, lai uz vietas veiktu analīzi par nelikumīgiem parastajiem ieročiem un to munīciju, kas atgūti no konfliktu skartajām valstīm; |
| --- | --- |

a)

izvietos kvalificētus ieroču ekspertus, lai uz vietas veiktu analīzi par nelikumīgiem parastajiem ieročiem un to munīciju, kas atgūti no konfliktu skartajām valstīm;

| b) | analizēs, pārskatīs un pārbaudīs dokumentētos pierādījumus, kas ir iegūti par parastajiem ieročiem, to munīciju un to lietotājiem, tostarp inter alia fotodokumentāciju, kriminālistikas izmantojumu un izdzēsta marķējuma atjaunošanu ieročiem, to sastāvdaļām un iekšējam un ārējam marķējumam, iesaiņojumam, un ar to saistīto pārvadājumu dokumentāciju kopā ar rezultātiem, kas gūti izmeklēšanās uz vietas (par lietotājiem, piegādēm un nodošanas maršrutiem); |
| --- | --- |

b)

analizēs, pārskatīs un pārbaudīs dokumentētos pierādījumus, kas ir iegūti par parastajiem ieročiem, to munīciju un to lietotājiem, tostarp inter alia fotodokumentāciju, kriminālistikas izmantojumu un izdzēsta marķējuma atjaunošanu ieročiem, to sastāvdaļām un iekšējam un ārējam marķējumam, iesaiņojumam, un ar to saistīto pārvadājumu dokumentāciju kopā ar rezultātiem, kas gūti izmeklēšanās uz vietas (par lietotājiem, piegādēm un nodošanas maršrutiem);

| c) | visus ievāktos un pārskatītos pierādījumus augšupielādēs iTrace informācijas pārvaldības sistēmā un pēc verifikācijas – iTrace tiešsaistes kartēšanas portālā; |
| --- | --- |

c)

visus ievāktos un pārskatītos pierādījumus augšupielādēs iTrace informācijas pārvaldības sistēmā un pēc verifikācijas – iTrace tiešsaistes kartēšanas portālā;

| d) | apzinās un atbalstīs vietējos partnerus, lai nodrošinātu iTrace sistēmai nepieciešamo datu vākšanu ilgtermiņā – gan ierosinātās rīcības darbības laikā, gan pēc tās; |
| --- | --- |

d)

apzinās un atbalstīs vietējos partnerus, lai nodrošinātu iTrace sistēmai nepieciešamo datu vākšanu ilgtermiņā – gan ierosinātās rīcības darbības laikā, gan pēc tās;

| e) | turpinās sadarboties ar dalībvalstu valdībām nolūkā jau iepriekš noteikt valstu kontaktpunktus un koordinācijas mehānismu, lai precizētu CAR izmeklēšanu tvērumu un jau pirms tās veiktajām izmeklēšanām mazinātu iespējamos interešu konfliktus. |
| --- | --- |

e)

turpinās sadarboties ar dalībvalstu valdībām nolūkā jau iepriekš noteikt valstu kontaktpunktus un koordinācijas mehānismu, lai precizētu CAR izmeklēšanu tvērumu un jau pirms tās veiktajām izmeklēšanām mazinātu iespējamos interešu konfliktus.

Projektu īstenos pakāpeniski, visu trīs iTrace projektam paredzēto gadu laikā.

4.2.4.   Projekta rezultāti

Ar šo projektu:

| a) | uz vietas dokumentēs fiziskus pierādījumus par parastajiem ieročiem un munīciju, kas konfliktu skartajos reģionos ir novirzīti vai tiek nelikumīgi tirgoti; |
| --- | --- |

a)

uz vietas dokumentēs fiziskus pierādījumus par parastajiem ieročiem un munīciju, kas konfliktu skartajos reģionos ir novirzīti vai tiek nelikumīgi tirgoti;

| b) | pārbaudīs un izskatīs nelikumīgas tirdzniecības lietas, pamatojoties uz pierādījumiem, ko visos reģionos attiecībā uz novirzītiem vai nelikumīgi tirgotiem parastajiem ieročiem un munīciju ir ievākusi CAR, organizācijas, kurām ar CAR ir noslēgti informācijas apmaiņas nolīgumi, un attiecīgā gadījumā – citas organizācijas; |
| --- | --- |

b)

pārbaudīs un izskatīs nelikumīgas tirdzniecības lietas, pamatojoties uz pierādījumiem, ko visos reģionos attiecībā uz novirzītiem vai nelikumīgi tirgotiem parastajiem ieročiem un munīciju ir ievākusi CAR, organizācijas, kurām ar CAR ir noslēgti informācijas apmaiņas nolīgumi, un attiecīgā gadījumā – citas organizācijas;

| c) | nodrošinās konkrētus vizuālus un fiziskus pierādījumus par novirzītiem vai nelikumīgi tirgotiem parastajiem ieročiem un to munīciju, tostarp priekšmetu, sērijas numuru, ražotāja marķējumu, kastu, iesaiņojuma satura sarakstu, pārvadājumu dokumentu fotoattēlus un galalietotāja dokumentāciju, un informāciju, kas iegūta, izmantojot kriminālistiku un izdzēsta marķējuma atjaunošanu; |
| --- | --- |

c)

nodrošinās konkrētus vizuālus un fiziskus pierādījumus par novirzītiem vai nelikumīgi tirgotiem parastajiem ieročiem un to munīciju, tostarp priekšmetu, sērijas numuru, ražotāja marķējumu, kastu, iesaiņojuma satura sarakstu, pārvadājumu dokumentu fotoattēlus un galalietotāja dokumentāciju, un informāciju, kas iegūta, izmantojot kriminālistiku un izdzēsta marķējuma atjaunošanu;

| d) | teksta formā izstrādās pārskatus par nelikumīgu darbību, tostarp par nelikumīgās tirdzniecības maršrutiem, novirzīšanā vai nelikumīgā nodošanā iesaistītajiem dalībniekiem un finanšu un atbalsta tīkliem, un izvērtējumus par apstākļiem, kas tos veicina (tostarp neefektīva krājumu pārvaldība un drošība un valstu mērķtiecīgi organizēti nelikumīgās piegādes tīkli); |
| --- | --- |

d)

teksta formā izstrādās pārskatus par nelikumīgu darbību, tostarp par nelikumīgās tirdzniecības maršrutiem, novirzīšanā vai nelikumīgā nodošanā iesaistītajiem dalībniekiem un finanšu un atbalsta tīkliem, un izvērtējumus par apstākļiem, kas tos veicina (tostarp neefektīva krājumu pārvaldība un drošība un valstu mērķtiecīgi organizēti nelikumīgās piegādes tīkli);

| e) | minētos pierādījumus augšupielādēs iTrace informācijas pārvaldības sistēmā un pēc verifikācijas – tiešsaistes kartēšanas portālā, lai tos pilnībā varētu publiski izplatīt, un nosūtīs dalībvalstīm, izmantojot drošas fiksētas un mobilas platformas. |
| --- | --- |

e)

minētos pierādījumus augšupielādēs iTrace informācijas pārvaldības sistēmā un pēc verifikācijas – tiešsaistes kartēšanas portālā, lai tos pilnībā varētu publiski izplatīt, un nosūtīs dalībvalstīm, izmantojot drošas fiksētas un mobilas platformas.

4.2.5.   Projekta īstenošanas rādītāji

Trīs gadu laikā tiks īstenots līdz pat 75 misijām uz vietas (tostarp vajadzības gadījumā – pagarinātas darbības misijas), lai iegūtu pierādījumus augšupielādēšanai iTrace informācijas pārvaldības sistēmā un tiešsaistes kartēšanas portālā.

Projektu īstenos visā trīs gadu ilgajā iTrace projekta laikā.

4.2.6.   Projekta labumguvēji

iTrace sistēmā arī turpmāk tiks sniegta arvien vispusīgāka informācija, kas būs, pirmkārt un galvenokārt, paredzēta ES valstu ieroču kontroles politikas veidotājiem, ieroču eksporta licencēšanas iestādēm, kā arī Savienības iestādēm, aģentūrām un misijām. Minētajiem Savienības labumguvējiem būs arī piekļuve konfidenciālai informācijai ar drošu fiksētu un mobilo platformu starpniecību, kuras nodrošina iTrace.

Publiskā informācija arī turpmāk būs pieejama visiem labumguvējiem gan Savienībā, gan ārpus Savienības, piemēram, ieroču kontroles politikas veidotājiem un ieroču eksporta licencēšanas iestādēm trešās valstīs, nevalstiskām pētniecības organizācijām, aizstāvības organizācijām un starptautiskiem ziņu medijiem.

4.3.   Projekts Nr. 3: Pielāgots atbalsts dalībvalstu ieroču eksporta kontroles iestādēm un ieroču kontroles politikas veidotājiem.

4.3.1.   Projekta mērķis

Ar projektu dalībvalstīm tik nodrošināts konsekvents divpusējs atbalsts, tostarp regulāri apmeklējumi klātienē un specifiski ziņojumi, kas tiks pielāgoti specifiskām ieroču kontroles interešu jomām un katras dalībvalsts informācijas prasībām. Pret dalībvalstu ieroču eksporta licencēšanas iestāžu sniegto informāciju izturēsies ar pienācīgu respektu un ievērojot konfidencialitāti. CAR arī turpinās uzturēt kontaktus ar daudzām valstu ieroču eksporta licencēšanas iestādēm trešās valstīs. Ar šīm attiecībām atbalstīs vairākus kritiskus aspektus starptautiskajos centienos vērsties pret parasto ieroču novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību un pastiprinās pret novirzīšanu vērstos starptautiskos pasākumus, tostarp:

| a) | sniedzot eksporta licencēšanas iestādēm detalizētus datus un pierādījumus par dokumentētu novirzīšanu; un |
| --- | --- |

a)

sniedzot eksporta licencēšanas iestādēm detalizētus datus un pierādījumus par dokumentētu novirzīšanu; un

| b) | pēc oficiāla ES valstu ieroču eksporta licencēšanas iestāžu lūguma atbalstot vai nodrošinot dalībvalstīm pēcnosūtīšanas /pēcpiegādes pārbaudes spējas. |
| --- | --- |

b)

pēc oficiāla ES valstu ieroču eksporta licencēšanas iestāžu lūguma atbalstot vai nodrošinot dalībvalstīm pēcnosūtīšanas /pēcpiegādes pārbaudes spējas.

4.3.2.   Ieguvums ES ieroču kontroles iniciatīvām

Regulāri iTrace projekta komandas apmeklējumi uz dalībvalstu galvaspilsētām ļauj noturēt divpusējas apspriedes par sensitīviem tematiem (t. i., pēceksporta novirzīšana), dod iespēju dalībvalstīm sniegt tiešu ieguldījumu iTrace sistēmas izstrādē un tās rezultātos (izmeklēšanu virziens un joma un ziņošanas veidi) un palīdz veidot uzticības veicināšanas pasākumus (t. i., iTrace procesi “iepriekšējs paziņojums” un “tiesības uz atbildi”). Ļoti svarīgi ir tas, ka iTrace informatīvie pasākumi, kas vērsti uz dalībvalstīm, nodrošina forumu diferencētai diskusijai par valstu izaicinājumiem un iespējām saistībā ar Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP 7. kritērijā un ITL 11. pantā minētajām saistībām. Pēdējo iTrace projektu ietvaros (I, II un III) īstenotie informatīvie apmeklējumi ir bijuši būtiski, lai izprastu dalībvalstu informācijas prasības – vai nu vispārējas (proti, “kāds ir jūsu draudu novērtējums saistībā ar ieročiem, kas ienāk konkrētā bruņota konflikta zonā”) vai tādas, kas konkrēti attiecas uz iTrace projektu (proti, “mums ir vajadzīgs vadības panelis, kas mūs nekavējoties brīdina par ikvienu pašu valstī ražotu ieroci, ko iTrace komandas dokumentē”).

4.3.3.   Projekta darbības

Šā projekta ietvaros tiks veiktas šādas darbības:

| a) | iTrace komandas tiks sūtītas atkārtotos apmeklējumos uz atbilstīgām iestādēm dalībvalstu galvaspilsētās, lai sniegtu informāciju pret novirzīšanu vērstos jautājumos un lai ziņotu par to izmeklēšanām; |
| --- | --- |

a)

iTrace komandas tiks sūtītas atkārtotos apmeklējumos uz atbilstīgām iestādēm dalībvalstu galvaspilsētās, lai sniegtu informāciju pret novirzīšanu vērstos jautājumos un lai ziņotu par to izmeklēšanām;

| b) | palīdzības dienests turpinās 24 stundas diennaktī sniegt tūlītējas konsultācijas pret novirzīšanu vērstos jautājumos vai par potenciāli negatīviem apgalvojumiem presē, ko izraisa nepārbaudīti trešo personu ziņojumi; |
| --- | --- |

b)

palīdzības dienests turpinās 24 stundas diennaktī sniegt tūlītējas konsultācijas pret novirzīšanu vērstos jautājumos vai par potenciāli negatīviem apgalvojumiem presē, ko izraisa nepārbaudīti trešo personu ziņojumi;

| c) | tiks uzturēti tiešsaistes vadības paneļi dalībvalstu eksporta licencēšanas iestāžu vajadzībām; ar tiem tiks straumēti šifrēti dati no iTrace informācijas pārvaldības sistēmas, ar sarkanu karodziņu atzīmējot subjektus, kuru pagātnē ir bijuši parasto ieroču novirzīšanas gadījumi, pievēršot uzmanību augsta riska galamērķiem un ziņojot reāllaikā par pašu valstī ražotu ieroču novirzīšanu; un |
| --- | --- |

c)

tiks uzturēti tiešsaistes vadības paneļi dalībvalstu eksporta licencēšanas iestāžu vajadzībām; ar tiem tiks straumēti šifrēti dati no iTrace informācijas pārvaldības sistēmas, ar sarkanu karodziņu atzīmējot subjektus, kuru pagātnē ir bijuši parasto ieroču novirzīšanas gadījumi, pievēršot uzmanību augsta riska galamērķiem un ziņojot reāllaikā par pašu valstī ražotu ieroču novirzīšanu; un

| d) | pēc oficiāla dalībvalstu eksporta licencēšanas iestāžu lūguma iTrace izmeklēšanas komandas uz vietas dalībvalstīm sniegs atbalstu saistībā ar pēcpiegādes īstā lietojuma pārbaudēm vai nodrošinās tās. |
| --- | --- |

d)

pēc oficiāla dalībvalstu eksporta licencēšanas iestāžu lūguma iTrace izmeklēšanas komandas uz vietas dalībvalstīm sniegs atbalstu saistībā ar pēcpiegādes īstā lietojuma pārbaudēm vai nodrošinās tās.

Projektu īstenos visā trīs gadu iTrace projekta laikposmā.

4.3.4.   Projekta rezultāti

Ar šo projektu:

| a) | tiks sniegta palīdzība dalībvalstu ieroču eksporta licencēšanas iestādēm, pēc to lūguma identificējot novirzīšanu, kas notikusi pēc eksporta; |
| --- | --- |

a)

tiks sniegta palīdzība dalībvalstu ieroču eksporta licencēšanas iestādēm, pēc to lūguma identificējot novirzīšanu, kas notikusi pēc eksporta;

| b) | tiks sniegta informācija, atbalstot novirzīšanas riska analīzi, ko pirms eksporta atļauju piešķiršanas veic dalībvalstu ieroču eksporta licencēšanas iestādes, saskaņā ar Kopējo nostāju (KĀDP) 2008/944 un ITL; |
| --- | --- |

b)

tiks sniegta informācija, atbalstot novirzīšanas riska analīzi, ko pirms eksporta atļauju piešķiršanas veic dalībvalstu ieroču eksporta licencēšanas iestādes, saskaņā ar Kopējo nostāju (KĀDP) 2008/944 un ITL;

| c) | pēc pieprasījuma nodrošinās dalībvalstu ieroču eksporta licencēšanas iestādes ar pēcpiegādes pārbaudes spējām; |
| --- | --- |

c)

pēc pieprasījuma nodrošinās dalībvalstu ieroču eksporta licencēšanas iestādes ar pēcpiegādes pārbaudes spējām;

| d) | atbalstot valstu iesaisti starptautiskās politikas procesos, atbalstīs dalībvalstu ieroču kontroles politikas veidotājiem reāllaika informāciju par novirzīšanas un nelikumīgas tirdzniecības tendencēm; un |
| --- | --- |

d)

atbalstot valstu iesaisti starptautiskās politikas procesos, atbalstīs dalībvalstu ieroču kontroles politikas veidotājiem reāllaika informāciju par novirzīšanas un nelikumīgas tirdzniecības tendencēm; un

| e) | palīdzēs dalībvalstu tiesībaizsardzības aģentūrām, attiecīgā gadījumā un pēc pieprasījuma atbalstot kriminālizmeklēšanu. |
| --- | --- |

e)

palīdzēs dalībvalstu tiesībaizsardzības aģentūrām, attiecīgā gadījumā un pēc pieprasījuma atbalstot kriminālizmeklēšanu.

4.3.5.   Projekta īstenošanas rādītāji

Pēc pasūtījuma veikta fiksēto un mobilo vadības paneļu uzturēšana; ar tiem straumēs informāciju no drošiem nodalījumiem iTrace sistēmā uz dalībvalstu iestādēm. Palīdzības dienests, kuru apkalpos iTrace projekta darbinieki, lai sniegtu pilnīgu atbalstu dalībvalstu ieroču eksporta kontroles iestādēm un ieroču kontroles politikas veidotājiem. Līdz 45 apmeklējumiem uz dalībvalstu galvaspilsētām pēc pieprasījuma.

Projektu īstenos visā trīs gadu iTrace projekta laikposmā.

4.3.6.   Projekta labumguvēji

Visas ieinteresētās dalībvalstis, pēc pieprasījuma apmeklējot galvaspilsētas un īstenojot pēcpiegādes pārbaudes misijas.

4.4.   Projekts Nr. 4: Informatīvi pasākumi, kas vērsti uz ieinteresētām personām, un starptautiska koordinācija

4.4.1.   Projekta mērķis

Ar projektu tiks popularizētas iTrace sistēmas priekšrocības, ko tā sniedz starptautiskiem un valstu politikas veidotājiem, parasto ieroču kontroles ekspertiem un ieroču eksporta licencēšanas iestādēm. Tiks izstrādātas arī informatīvu pasākumu iniciatīvas, lai vēl vairāk koordinētu informācijas apmaiņu un veidotu noturīgas partnerības ar privātpersonām un organizācijām, kas spēj sniegt informāciju, ko var augšupielādēt iTrace sistēmā.

4.4.2.   Ieguvums Savienības ieroču kontroles iniciatīvām

Ar projektu daudzās konferencēs, pasākumos un procesos tiks popularizēts Savienības atbalsts iTrace projektam un demonstrēta projekta loma konkrētas informācijas nodrošināšanā, kuras mērķis atbalstīt starptautiskās ieroču kontroles iniciatīvas. Secīgie iTrace projekti (I, II un III) ir pierādījuši, ka starptautiskiem informatīviem pasākumiem ir būtiska nozīme, lai 1) saistībā ar starptautiskiem ieroču kontroles procesiem veidotu starptautisku darbakārtību un 2) radītu iespējas valstu, kuras nav ES dalībvalstis, sadarbībai ar iTrace projektu un Savienības ieroču kontroles iniciatīvām kopumā.

4.4.3.   Projekta darbības

Pievēršot pienācīgu uzmanību tam, lai izvairītos no dublēšanās ar citiem pasākumiem, piemēram, ar informatīviem pasākumiem saistībā ar ITL, šā projekta ietvaros tiks veikti šādi pasākumi:

| a) | iTrace projekta darbinieki sniegs informāciju attiecīgās starptautiskajās konferencēs, kurās izskata visus jautājuma par parasto ieroču nelikumīgu tirgošanu aspektus. Personāla prezentācijas tiks sagatavotas tā, lai popularizētu iTrace, uzsvaru liekot uz 1) šīs sistēmas konkrētajām priekšrocībām, palīdzot uzraudzīt ITL, ANO Rīcības programmas un citu atbilstīgu starptautisku instrumentu īstenošanu; 2) tās noderīgumu, lai apzinātu starptautiskās palīdzības un sadarbības prioritārās jomas; un 3) tās noderīgumu, lai ieroču eksporta licencēšanas iestādes to izmantotu par riska novērtējuma apzināšanas mehānismu; |
| --- | --- |

a)

iTrace projekta darbinieki sniegs informāciju attiecīgās starptautiskajās konferencēs, kurās izskata visus jautājuma par parasto ieroču nelikumīgu tirgošanu aspektus. Personāla prezentācijas tiks sagatavotas tā, lai popularizētu iTrace, uzsvaru liekot uz 1) šīs sistēmas konkrētajām priekšrocībām, palīdzot uzraudzīt ITL, ANO Rīcības programmas un citu atbilstīgu starptautisku instrumentu īstenošanu; 2) tās noderīgumu, lai apzinātu starptautiskās palīdzības un sadarbības prioritārās jomas; un 3) tās noderīgumu, lai ieroču eksporta licencēšanas iestādes to izmantotu par riska novērtējuma apzināšanas mehānismu;

| b) | iTrace projekta darbinieki sniegs informāciju valstu valdībām un miera uzturēšanas operācijām. Darbinieki informāciju sniegs tā, lai attiecīgajām misiju nodaļām popularizētu iTrace sistēmu, lai sekmētu un veidotu oficiālus informācijas apmaiņas nolīgumus, kas var sniegt informāciju, kuru var augšupielādēt iTrace sistēmā, kā arī lai politikas veidotājiem palīdzētu apzināt starptautiskās palīdzības un sadarbības prioritārās jomas. |
| --- | --- |

b)

iTrace projekta darbinieki sniegs informāciju valstu valdībām un miera uzturēšanas operācijām. Darbinieki informāciju sniegs tā, lai attiecīgajām misiju nodaļām popularizētu iTrace sistēmu, lai sekmētu un veidotu oficiālus informācijas apmaiņas nolīgumus, kas var sniegt informāciju, kuru var augšupielādēt iTrace sistēmā, kā arī lai politikas veidotājiem palīdzētu apzināt starptautiskās palīdzības un sadarbības prioritārās jomas.

Projektu īstenos visā trīs gadu iTrace projekta laikposmā.

4.4.4.   Projekta rezultāti

Ar šo projektu:

| a) | demonstrēs iTrace sistēmas noderīgumu un novirzīšanas datu dokumentēšanas, apkopošanas un izplatīšanas koncepcijas noderīgumu valstu un starptautiskiem politikas veidotājiem, kas ir iesaistīti parasto ieroču kontroles un ieroču eksporta kontroles nolīgumu (ITL, ANO Rīcības programmu un citu attiecīgu starptautisku instrumentu) īstenošanā un īstenošanas atbalstīšanā; |
| --- | --- |

a)

demonstrēs iTrace sistēmas noderīgumu un novirzīšanas datu dokumentēšanas, apkopošanas un izplatīšanas koncepcijas noderīgumu valstu un starptautiskiem politikas veidotājiem, kas ir iesaistīti parasto ieroču kontroles un ieroču eksporta kontroles nolīgumu (ITL, ANO Rīcības programmu un citu attiecīgu starptautisku instrumentu) īstenošanā un īstenošanas atbalstīšanā;

| b) | sniegs attiecīgu informāciju, lai politikas veidotājiem un parasto ieroču kontroles ekspertiem palīdzētu apzināt starptautiskās palīdzības un sadarbības prioritārās jomas un izstrādāt efektīvas ieroču novirzīšanas apkarošanas stratēģijas; |
| --- | --- |

b)

sniegs attiecīgu informāciju, lai politikas veidotājiem un parasto ieroču kontroles ekspertiem palīdzētu apzināt starptautiskās palīdzības un sadarbības prioritārās jomas un izstrādāt efektīvas ieroču novirzīšanas apkarošanas stratēģijas;

| c) | līdztekus atgriezeniskas informācijas sniegšanas un sistēmas uzlabošanas papildu iespējām ieroču eksporta licencēšanas iestādēm nodrošinās padziļinātu informāciju par iTrace un par tās noderīgumu riska izvērtēšanā; |
| --- | --- |

c)

līdztekus atgriezeniskas informācijas sniegšanas un sistēmas uzlabošanas papildu iespējām ieroču eksporta licencēšanas iestādēm nodrošinās padziļinātu informāciju par iTrace un par tās noderīgumu riska izvērtēšanā;

| d) | veicinās informācijas apmaiņu starp valstu valdībām un ANO miera uzturēšanas un sankciju pārraudzības operācijām, tostarp datu apstrādi un analīzi ar iTrace sistēmas palīdzību; |
| --- | --- |

d)

veicinās informācijas apmaiņu starp valstu valdībām un ANO miera uzturēšanas un sankciju pārraudzības operācijām, tostarp datu apstrādi un analīzi ar iTrace sistēmas palīdzību;

| e) | veicinās sadarbības tīklu veidošanu tādu parasto ieroču kontroles ekspertu arvien pieaugošajā grupā, kuri uz vietas veic izmeklēšanas par parasto ieroču un munīcijas novirzīšanu un to nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

e)

veicinās sadarbības tīklu veidošanu tādu parasto ieroču kontroles ekspertu arvien pieaugošajā grupā, kuri uz vietas veic izmeklēšanas par parasto ieroču un munīcijas novirzīšanu un to nelikumīgu tirdzniecību;

| f) | parasto ieroču un munīcijas izsekošanu sabiedrībā popularizē kā līdzekli, lai palīdzētu pārraudzīt ITL, ANO Rīcības programmu un SII, un citu starptautisku un reģionālu ieroču kontroles un ieroču eksporta kontroles instrumentu īstenošanu. |
| --- | --- |

f)

parasto ieroču un munīcijas izsekošanu sabiedrībā popularizē kā līdzekli, lai palīdzētu pārraudzīt ITL, ANO Rīcības programmu un SII, un citu starptautisku un reģionālu ieroču kontroles un ieroču eksporta kontroles instrumentu īstenošanu.

4.4.5.   Projekta īstenošanas rādītāji

iTrace darbinieki apmeklēs līdz pat 30 informatīvās konferences. Visās konferencēs sniegs informāciju par iTrace sistēmu. Konferenču darba kārtības un īsus kopsavilkumus iekļaus ceturkšņa aprakstošajos ziņojumos.

Projektu īstenos visā trīs gadu iTrace projekta laikposmā.

4.4.6.   Projekta labumguvēji

Lai iepazītos ar pilnu labumguvēju sarakstu, kas ir identisks šā projekta labumguvēju sarakstam, lūdzam skatīt 4.2.6. iedaļu.

4.5.   Projekts Nr. 5 – iTrace politikas ziņojumi

4.5.1.   Projekta mērķis

Pamatojoties uz datiem, kas iegūti uz vietas veiktajās izmeklēšanās un iekļauti iTrace sistēmā, projekta gaitā izstrādās ziņojumus par būtiskiem politikas jautājumiem. Ziņojumus izstrādās tā, lai priekšplānā izvirzītu konkrētus starptautiski problemātiskus jautājumus, tostarp jautājumus par nozīmīgākajiem parasto ieroču un munīcijas tirdzniecības modeļiem, par nelikumīgi tirgoto parasto ieroču un to munīcijas reģionālo sadalījumu un par starptautiskā līmenī ievērības cienīgām prioritārām jomām.

4.5.2.   Ieguvums Savienības ieroču kontroles iniciatīvām

iTrace politikas ziņojumos starptautiskā uzmanība tiek pievērsta Savienības ieroču kontroles iniciatīvu vispusīgumam un saistībām, ko dalībvalstis uzņēmušās nolūkā pievērsties jautājumam par parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanu. Kopš 2013. gada šie ziņojumi ir guvuši nozīmīgu atspoguļojumu daudzos pasaules vadošajos ziņu plašsaziņas līdzekļos, liekot valdībām, parlamentāriešiem un pilsoniskajai sabiedrībai valstu līmenī veikt rīcību. Tā kā iTrace ziņojumi neizvairās no tādu nelikumīgu parasto ieroču identificēšanas, kuru izcelsme ir Savienība, tie demonstrē dalībvalstu progresīvo attieksmi pret ieroču kontroli. Tas, iespējams, veicina pārredzamību un to, ka paplašinās dalība un universalizācija attiecībā uz daudzpusējas atbruņošanās, neizplatīšanas un ieroču kontroles līgumiem un režīmiem, uz ko aicina ES globālā stratēģija (t. i., princips “rādīt piemēru”).

4.5.3.   Projekta darbības

Padziļināta analīze, kuras rezultātā tiek apkopoti, pārskatīti, rediģēti un publicēti – tostarp drukāti papīra formā un izplatīti – līdz pat 20 iTrace politikas ziņojumi.

4.5.4.   Projekta rezultāti

Ar šo projektu:

| a) | izstrādās līdz pat 20 ziņojumus, katrā no tiem pievēršoties atsevišķam starptautiski problemātiskam jautājumam; |
| --- | --- |

a)

izstrādās līdz pat 20 ziņojumus, katrā no tiem pievēršoties atsevišķam starptautiski problemātiskam jautājumam;

| b) | nodrošinās iTrace politikas ziņojumu nosūtīšanu visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

nodrošinās iTrace politikas ziņojumu nosūtīšanu visām dalībvalstīm;

| c) | izstrādās mērķtiecīgu informēšanas stratēģiju, lai panāktu pēc iespējas plašāku globālu tvērumu; |
| --- | --- |

c)

izstrādās mērķtiecīgu informēšanas stratēģiju, lai panāktu pēc iespējas plašāku globālu tvērumu;

| d) | uzturēs rīcības redzamību politikas arēnā un starptautiskos ziņu plašsaziņas līdzekļos, inter alia sniedzot informāciju par nelikumīgiem parastajiem ieročiem, kas izraisa īpašas bažas, nodrošinot politikā noderīgu analīzi notiekošo ieroču kontroles procesu atbalstam un pielāgojot ziņojumus, lai nodrošinātu maksimālu starptautisko ziņu plašsaziņas līdzekļu interesi. |
| --- | --- |

d)

uzturēs rīcības redzamību politikas arēnā un starptautiskos ziņu plašsaziņas līdzekļos, inter alia sniedzot informāciju par nelikumīgiem parastajiem ieročiem, kas izraisa īpašas bažas, nodrošinot politikā noderīgu analīzi notiekošo ieroču kontroles procesu atbalstam un pielāgojot ziņojumus, lai nodrošinātu maksimālu starptautisko ziņu plašsaziņas līdzekļu interesi.

4.5.5.   Projekta īstenošanas rādītāji

Ierosinātās rīcības darbības laikā tiks izstrādāti līdz pat 20 publiski pieejami tiešsaistes iTrace politikas ziņojumi.

Projektu īstenos visā trīs gadu iTrace projekta laikposmā.

4.5.6.   Projekta labumguvēji

Lai iepazītos ar pilnu labumguvēju sarakstu, kas ir identisks šā projekta labumguvēju sarakstam, lūdzam skatīt 4.2.6. iedaļu.

4.6.   Projekts Nr. 6: Nelikumīgu parasto ieroču un to munīcijas izsekošana un pastiprināta izmeklēšana

4.6.1.   Projekta mērķis

Projekta ietvaros arī turpmāk nosūtīs oficiālus izsekošanas pieprasījumus valstu valdībām attiecībā uz nelikumīgiem parastajiem ieročiem un to munīciju; atbildes uz tiem sniedz visaptverošu informāciju par to piegādes ķēdēm un identificē atrašanās vietu un apstākļus, kādos tie novirzīti neatļautiem lietotājiem. Šo darbību mērķis ir konstatēt parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanas mehānismus katrā atsevišķā gadījumā un ar eksportējošo valstu, jo īpaši dalībvalstu ieroču eksporta kontroles iestāžu, atbalstu. Izsekošana sniedz detalizētu informāciju par nelikumīgu parasto ieroču piegādes tīkliem, identificē gadījumus, kad, pārkāpjot īsto lietotāju nolīgumus, notikusi neatļauta tālāknodošana, signalizē par ANO un Savienības ieroču embargo pārkāpumiem un brīdina valstis par pēceksporta novirzīšanu. Jo īpaši – tā kā valstu valdības pašas nodrošina izsekošanas informāciju, izsekošanas process sniedz pamatu ieroču kontroles politikas veidošanai.

4.6.2.   Ieguvums Savienības ieroču kontroles iniciatīvām

Izsekošanas pieprasījumi ir devuši iespēju iTrace projektam sniegt ieguldījumu nolūkā atbalstīt dažādus dalībvalstu (un ārpus Savienības) tiesībaizsardzības intervences pasākumus, tostarp tādu personu kriminālvajāšanu un notiesāšanu, kuras ir iesaistītas parasto ieroču un to munīcijas, kā arī ar tiem saistīto materiālu nelikumīgā tirdzniecībā.

Izsekošanas pieprasījumi arī brīdina dalībvalstis par pēceksporta novirzīšanas gadījumiem, sniedzot būtisku informāciju, lai atbalstītu efektīvus ieroču eksporta licencēšanas riska novērtējumus. Tādējādi iTrace tieši sniedz informāciju, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot Padomes Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP 7. kritēriju un ITL 11. pantu. Izsekošanas procesā iegūtā informācija arī identificē neatļautus īstos lietotājus, parasto ieroču novirzītājus, nelikumīgus piegādes ķēdes dalībniekus un nelikumīgus finansētājus, tādējādi sniedzot dalībvalstīm kritiski svarīgus eksporta risku profilēšanas datus.

4.6.3.   Projekta darbības

Pastāvīga izsekošanas pieprasījumu plūsma un ar to saistīta saziņa, un turpmākas izmeklēšanas visā projekta darbības laikā.

4.6.4.   Projekta rezultāti

Ar šo projektu:

| a) | vēl nepieredzētā ātrumā izsekos nelikumīgus parastos ieročus un to munīciju, kas atrasti konfliktu skartās teritorijās. Uzlabojumi, kas CAR standarta operāciju procedūrās pēc plašām apspriedēm ar dalībvalstīm veikti iTrace III laikā, nodrošinās, ka informāciju, ko ievāc CAR izsekošanas vienība, pirms tās izpaušanas pārskatīs valstu valdības, un dos ieguldījumu lielākajā globālajā izsekoto konflikta ieroču repozitorijā; |
| --- | --- |

a)

vēl nepieredzētā ātrumā izsekos nelikumīgus parastos ieročus un to munīciju, kas atrasti konfliktu skartās teritorijās. Uzlabojumi, kas CAR standarta operāciju procedūrās pēc plašām apspriedēm ar dalībvalstīm veikti iTrace III laikā, nodrošinās, ka informāciju, ko ievāc CAR izsekošanas vienība, pirms tās izpaušanas pārskatīs valstu valdības, un dos ieguldījumu lielākajā globālajā izsekoto konflikta ieroču repozitorijā;

| b) | jaunizveidotā Pastiprinātās izmeklēšanas vienība (EIU) izmantos informāciju, kas ievākta no nelikumīgu parasto ieroču un to munīcijas izsekošanas, lai lielākā mērā noteiktu, “kas, kāpēc, ko, kad un kā” attiecībā uz novirzīšanu, veicot piegādes ķēdes kartēšanu, koncentrējoties uz trim izmeklēšanas pīlāriem: cilvēku tīkliem, nelikumīgu ieroču finansēšanu un piegādes loģistiku. EIU varēs izvietot visā pasaulē, un tā strādās, lai iegūtu nepubliskas liecības, finanšu informāciju un dokumentus konfliktu teritorijās un ārpus tām; un |
| --- | --- |

b)

jaunizveidotā Pastiprinātās izmeklēšanas vienība (EIU) izmantos informāciju, kas ievākta no nelikumīgu parasto ieroču un to munīcijas izsekošanas, lai lielākā mērā noteiktu, “kas, kāpēc, ko, kad un kā” attiecībā uz novirzīšanu, veicot piegādes ķēdes kartēšanu, koncentrējoties uz trim izmeklēšanas pīlāriem: cilvēku tīkliem, nelikumīgu ieroču finansēšanu un piegādes loģistiku. EIU varēs izvietot visā pasaulē, un tā strādās, lai iegūtu nepubliskas liecības, finanšu informāciju un dokumentus konfliktu teritorijās un ārpus tām; un

| c) | visbeidzot, EIU sniegs politikas veidotājiem jaunu iespēju klāstu attiecībā uz to, kā pievērsties jautājumam par parasto ieroču un to munīcijas nelikumīgām nodošanām un aiz tām stāvošiem finanšu un loģistikas tīkliem, tādējādi tādus pasākumus kā ieroču embargo un tiešā eksporta kontroles papildinot ar “tīkla graušanas” iespējām, sākot ar banku darbības uzticamības pārbaudi un beidzot ar mērķtiecīgām konteineru inspekcijām un tirdzniecības starpnieku atzīmēšanu ar sarkanu karodziņu. |
| --- | --- |

c)

visbeidzot, EIU sniegs politikas veidotājiem jaunu iespēju klāstu attiecībā uz to, kā pievērsties jautājumam par parasto ieroču un to munīcijas nelikumīgām nodošanām un aiz tām stāvošiem finanšu un loģistikas tīkliem, tādējādi tādus pasākumus kā ieroču embargo un tiešā eksporta kontroles papildinot ar “tīkla graušanas” iespējām, sākot ar banku darbības uzticamības pārbaudi un beidzot ar mērķtiecīgām konteineru inspekcijām un tirdzniecības starpnieku atzīmēšanu ar sarkanu karodziņu.

4.6.5.   Projekta īstenošanas rādītāji

Izsekošanas pieprasījumu apjoms un sekmīga izpilde tiks regulāri reģistrēti un novērtēti visā rīcības darbības laikā.

Projektu īstenos visā trīs gadu iTrace projekta laikposmā.

4.6.6.   Projekta labumguvēji

Lai iepazītos ar pilnu labumguvēju sarakstu, kas ir identisks šā projekta labumguvēju sarakstam, lūdzam skatīt 4.2.6. iedaļu.

5.   Atrašanās vietas

Projektiem Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 6 būs nepieciešama plaša parasto ieroču ekspertu izvietošana uz vietas konfliktu skartajos reģionos. Šīs izvietošanas tiks izvērtētas katrā konkrētā gadījumā, ņemot vērā drošību, piekļuvi un informācijas pieejamību. CAR daudzās attiecīgajās valstīs jau ir iedibinājusi kontaktus vai jau īsteno projektus. Projektu Nr. 3 īstenos dalībvalstu galvaspilsētās (atbilstīgi dalībvalstu prasībām veicot arī citus izbraukumus valstu iekšienē). Projektu Nr. 4 īstenos pasaules mērogā starptautiskās konferencēs un koordinējot ar valstu valdībām un attiecīgām organizācijām, lai nodrošinātu projektam maksimālu redzamību. Projekta Nr. 5 apkopošanu veiks Beļģijā, Itālijā, Francijā un Apvienotajā Karalistē.

6.   Ilgums

Saskaņā ar aplēsēm kopējais visu projektu ilgums ir 36 mēneši.

7.   Īstenotāja vienība un Savienības redzamība

Vietējos aizsardzības un drošības spēkos, miera uzturēšanas/miera atbalstīšanas personālā un citos veidojumos, kam ir pilnvaras drošības jomā, CAR iekļauj nelielas uz vietas strādājošas izmeklēšanas komandas. Kad vien šie spēki/misijas nodrošina nelikumīgu ieroču vai pierādījumu savākšanas objektus, CAR komandas savāc visus pieejamos pierādījumus par tiem un to lietotāju grupām. Pēc tam CAR izseko visus unikāli identificējamos priekšmetus un veic plašas izmeklēšanas par to nelikumīgām nodošanām, piegādes ķēdēm un atbalstu tām personām, kuras apdraud mieru un stabilitāti.

Strādājot kopā ar valstu eksporta licencēšanas iestādēm, CAR izpēta piegādes ķēdes, kas ir atbildīgas par ieroču piegādi bruņotiem konfliktiem, identificējot nelikumīgas darbības un ieroču novirzīšanu no likumīgiem uz nelikumīgiem tirgiem. CAR reģistrē savākto informāciju savā iTrace globālajā ieroču uzraudzības sistēmā, kurā ir reģistrēti vairāk nekā 500 000 konfliktos izmantoti ieroči, munīcija un ar tiem saistītie materiāli, līdz ar to tas ir pasaulē lielākais datu repozitorijs par konfliktos izmantotiem ieročiem.

CAR izmanto šo informāciju: a) lai brīdinātu dalībvalstis par parasto ieroču un to munīcijas novirzīšanu; un b) lai dotu iespēju īstenot mērķtiecīgas pret novirzīšanu vērstas iniciatīvas, tostarp pārskatītus eksporta kontroles pasākumus un starptautiskas diplomātiskas darbības.

Ir pierādīts, ka ar šo metodoloģiju var konstatēt novirzīšanu gandrīz nekavējoties, CAR komandām informējot dalībvalstis par novirzītiem ieročiem, kamēr tās joprojām ir izvietotas konflikta skartos reģionos, piemēram, uz vietas Mosulā, Irākā. Dažos gadījumos CAR komandas ir atklājušas neatļautu tālāknodošanu divu mēnešu laikā pēc tam, kad ieroči atstājuši rūpnīcas teritoriju.

Ar Lēmumu (KĀDP) 2017/2283 tiek sniegts atbalsts CAR, lai tā varētu turpināt un vērst plašumā ar Lēmumu 2013/698/KĀDP izveidoto un ar Lēmumu (KĀDP) 2015/1908 atjaunoto iTrace projektu. Ar minētajiem projektiem, ko dēvē attiecīgi par iTrace I, II un III, iTrace visā pasaulē ir nostabilizējusies kā nozīmīga konfliktos iesaistītu ieroču pārraudzības iniciatīva, un tie sniedza tiešu atbalstu ES eksporta licencēšanas iestādēm un ieroču kontroles politikas veidotājiem.

Turklāt 2015. gada 2. decembrī ES rīcības plānā pret šaujamieročiem un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību un izmantošanu tika pausts aicinājums “paplašināt iTrace izmantošanu” un tika ieteikts katrai valsts tiesībaizsardzības iestādei, konstatējot ieroču un munīcijas novirzīšanu, salīdzināt konstatējumus ar iTrace datiem. 2019. gadā CAR noslēdza saprašanās memorandu ar Eiropolu, lai palīdzētu šajās darbībās. Turklāt CAR ir sniegusi iTrace datus Interpola iARMS sistēmai un palīdzējusi Interpolam identificēt ieročus, par kuriem dalībvalstis ir augšupielādējušas datus iARMS sistēmā.

CAR veiks visus atbilstīgos pasākumus, lai darītu plaši zināmu to, ka rīcību ir finansējusi Savienība. Šādus pasākumus veiks saskaņā ar Eiropas Komisijas izstrādāto un publicēto Eiropas Savienības ārējo darbību ziņošanas un pārredzamības rokasgrāmatu.

CAR tādējādi ar pienācīgu atpazīstamību un publicitāti nodrošinās Savienības ieguldījuma redzamību, izceļot Savienības lomu, nodrošinot tās darbību pārredzamību un vairojot izpratni par šā lēmuma iemesliem, kā arī par Savienības atbalstu šim lēmumam un par šā atbalsta rezultātiem. Uz materiāliem, kas izstrādāti saistībā ar projektu, būs uzskatāmi redzams Savienības karogs saskaņā ar Savienības pamatnostādnēm par pareizu karoga izmantošanu un attēlošanu.

8.   Metodoloģija un aizsardzības pasākumi attiecībā uz valstu valdību partneriem

iTrace rīcības ietvaros tiks saglabāta politiski līdzsvarota ziņošana. Saskaņā ar CAR pamatprincipiem šīs rīcības ietvaros tiks ziņots par nelikumīgiem parastajiem ieročiem un to munīciju, ko CAR izmeklēšanas komandas, kuras darbojas uz vietas, dokumentē konfliktu skartajās valstīs, neskarot to veidu vai izcelsmi un neatkarīgi no tās puses piederības, kura ir minēto ieroču turētāja. CAR atzīst, ka dalībvalstis, kuras atklāj informāciju pārredzamības nolūkā, var pakļaut savu ieroču eksportu plašākai publiskajai kontrolei. Tādēļ, cik vien iespējams, CAR:

| a) | savos publiskajos ziņojumos atzīs dalībvalstis, kuras ir sniegušas informāciju iTrace rīcībai publiskas pārredzamības interesēs; un |
| --- | --- |

a)

savos publiskajos ziņojumos atzīs dalībvalstis, kuras ir sniegušas informāciju iTrace rīcībai publiskas pārredzamības interesēs; un

| b) | nodrošinās, ka iTrace publiskajos ziņojumos a) punktā minētās ES dalībvalstis tiek stingri nošķirtas no valstīm, kas konsekventi neatklāj informāciju iTrace izmeklēšanu atbalstam. |
| --- | --- |

b)

nodrošinās, ka iTrace publiskajos ziņojumos a) punktā minētās ES dalībvalstis tiek stingri nošķirtas no valstīm, kas konsekventi neatklāj informāciju iTrace izmeklēšanu atbalstam.

8.1.   Operatīvā skaidrība

Pirms būtiskas iesaistīšanās visās tajās valstīs, uz kurām iTrace izmeklēšanas uz vietas vai iTrace apmācības un mentorēšanas programmas agrāk neattiecās, CAR iepriekš lūgs atļauju no COARM. Jebkurā šādā lūgumā tiks izklāstīts CAR plašais izmeklēšanas un metodoloģijas tvērums, kas paredzēts attiecīgajai valstij. Šā lēmuma pieņemšanas laikā iTrace programmas agrāk bija darbojušās šādās valstīs: Afganistānā, Bahreinā, Beninā, Burkinafaso, Centrālāfrikas Republikā, Čadā, Kongo Demokrātiskajā Republikā, Kotdivuārā, Ēģiptē, Etiopijā, Gambijā, Ganā, Indijā, Irākā, Izraēlā, Jordānijā, Kenijā, Libānā, Lībijā, Mali, Mauritānijā, Marokā, Mjanmā, Nepālā, Nigērā, Nigērijā, Filipīnās, Saūda Arābijā, Senegālā, Somālijā, Dienvidsudānā, Sudānā, Sīrijā, Tunisijā, Turcijā, Ugandā, Ukrainā, Apvienotajos Arābu Emirātos un Jemenā.

8.2.   Neobjektivitātes mazināšana

CAR atzīst, ka valstu valdību nodrošinātā detalizācijas pakāpe, atbildot uz izsekošanas pieprasījumiem – sākot no pilnīga atbildes trūkuma līdz pilnīgam nodošanas dokumentācijas izklāstam un iesniegšanai – var izraisīt to, ka dažādās dalībvalstīs tas sabiedrībai būs redzams dažādā līmenī. CAR apņemas mazināt jebkādu netiešu neobjektivitāti, ko šādas būtiskas atšķirības izsekošanas atbildēs varētu izraisīt iTrace ziņojumos, šādā veidā:

| a) | teksta ievadā nepārprotami norādot visus gadījumus, par kuriem ziņots iTrace Action rīcības ietvaros, kad dalībvalstis ir pārredzami atbildējušas uz izsekošanas pieprasījumiem tādā veidā, kas attiecīgā gadījumā nepārprotami apstiprina uz minētajiem izsekošanas pieprasījumiem attiecināmās nodošanas tiesiskumu; |
| --- | --- |

a)

teksta ievadā nepārprotami norādot visus gadījumus, par kuriem ziņots iTrace Action rīcības ietvaros, kad dalībvalstis ir pārredzami atbildējušas uz izsekošanas pieprasījumiem tādā veidā, kas attiecīgā gadījumā nepārprotami apstiprina uz minētajiem izsekošanas pieprasījumiem attiecināmās nodošanas tiesiskumu;

| b) | teksta ievadā nepārprotami norādot visus gadījumus, par kuriem ziņots iTrace Action rīcības ietvaros, kad valstis nav atbildējušas uz izsekošanas pieprasījumiem, norādot, ka, “ņemot vērā atbildes uz izsekošanu neesamību, CAR nevar komentēt attiecīgās nodošanas tiesiskumu” (to nepiemēros gadījumiem, kad ES dalībvalstis, atbildot uz konkrētiem izsekošanas pieprasījumiem, ir sniegušas pamatojumu – kas tām ir traucējis atbildēt nekavējoties vai pilnībā); un |
| --- | --- |

b)

teksta ievadā nepārprotami norādot visus gadījumus, par kuriem ziņots iTrace Action rīcības ietvaros, kad valstis nav atbildējušas uz izsekošanas pieprasījumiem, norādot, ka, “ņemot vērā atbildes uz izsekošanu neesamību, CAR nevar komentēt attiecīgās nodošanas tiesiskumu” (to nepiemēros gadījumiem, kad ES dalībvalstis, atbildot uz konkrētiem izsekošanas pieprasījumiem, ir sniegušas pamatojumu – kas tām ir traucējis atbildēt nekavējoties vai pilnībā); un

| c) | sniedzot Eiropas Ārējās darbības dienestam grafika veidā sakārtotu ziņojumu par visiem gadījumiem, kad CAR nav 28 dienu laikā saņēmusi no valstīm apstiprinājumu, ka tās saņēmušas izsekošanas pieprasījumu. CAR reģistrēs visus apstiprinājumus par saņemšanu, ko tā saņems vēstuļu, faksa sūtījumu, e-pastu vai tālruņa zvanu veidā. |
| --- | --- |

c)

sniedzot Eiropas Ārējās darbības dienestam grafika veidā sakārtotu ziņojumu par visiem gadījumiem, kad CAR nav 28 dienu laikā saņēmusi no valstīm apstiprinājumu, ka tās saņēmušas izsekošanas pieprasījumu. CAR reģistrēs visus apstiprinājumus par saņemšanu, ko tā saņems vēstuļu, faksa sūtījumu, e-pastu vai tālruņa zvanu veidā.

8.3.   Izsekošanas process

Dalībvalstis uz CAR izdotiem izsekošanas pieprasījumiem iTrace projekta ietvaros atbild pilnībā pēc saviem ieskatiem, saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem par eksporta kontroli un datu konfidencialitāti.

CAR vispirms elektroniskā veidā nosūta izsekošanas pieprasījumus valdības pastāvīgajai pārstāvniecībai Apvienoto Nāciju Organizācijā Ņujorkā, kaut gan tā mudina valstu valdības administratīvu apsvērumu dēļ iecelt kontaktpunktu galvaspilsētā turpmākai saziņai ar iTrace rīcību.

Izsekošanas process notiek saskaņā ar CAR iekšējo standarta operāciju procedūru 02.02 un sastāv no sekojošiem posmiem:

| a) | pēc datu ieguves izmeklēšanas komandas uz vietas, kuru uzdevums ir izsekot parastos ieročus un to munīciju, marķē tos, lai tos varētu izsekot iTrace globālajā sistēmā ziņošanai par ieročiem; |
| --- | --- |

a)

pēc datu ieguves izmeklēšanas komandas uz vietas, kuru uzdevums ir izsekot parastos ieročus un to munīciju, marķē tos, lai tos varētu izsekot iTrace globālajā sistēmā ziņošanai par ieročiem;

| b) | CAR izsekošanas vienība izskata visus citus datus, kas savākti uz vietas, un saziņā ar CAR analītikas vienību ierosina jebkādus papildu izsekošanas pieprasījumus, ko tā uzskata par vajadzīgu; |
| --- | --- |

b)

CAR izsekošanas vienība izskata visus citus datus, kas savākti uz vietas, un saziņā ar CAR analītikas vienību ierosina jebkādus papildu izsekošanas pieprasījumus, ko tā uzskata par vajadzīgu;

| c) | attiecībā uz izsekošanai atlasītajiem priekšmetiem sistēma automātiski: i) katram priekšmetam piešķir izsekošanas pieprasījuma numuru; ii) izsekošanas pieprasījumus par vienu vai vairākiem priekšmetiem, kuru izcelsme ir no vienas valsts, apkopo vienotā paziņojumā par izsekošanu; un iii) piešķir korespondences numuru katram paziņojumam par izsekošanu; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz izsekošanai atlasītajiem priekšmetiem sistēma automātiski: i) katram priekšmetam piešķir izsekošanas pieprasījuma numuru; ii) izsekošanas pieprasījumus par vienu vai vairākiem priekšmetiem, kuru izcelsme ir no vienas valsts, apkopo vienotā paziņojumā par izsekošanu; un iii) piešķir korespondences numuru katram paziņojumam par izsekošanu;

| d) | līdz ar izsekošanas pieprasījuma izsūtīšanu sākas 28 dienu nogaidīšanas periods, ņemot vērā valstu procedūras, piemēram, dalībvalstīs. Nogaidīšanas perioda laikā informāciju par attiecīgo priekšmetu nedrīkst publicēt vai dot atsauci kādā no CAR rezultātiem; |
| --- | --- |

d)

līdz ar izsekošanas pieprasījuma izsūtīšanu sākas 28 dienu nogaidīšanas periods, ņemot vērā valstu procedūras, piemēram, dalībvalstīs. Nogaidīšanas perioda laikā informāciju par attiecīgo priekšmetu nedrīkst publicēt vai dot atsauci kādā no CAR rezultātiem;

| e) | ja 28 dienu nogaidīšanas perioda beigās izsekošanas vienība nav saņēmusi atbildi uz izsekošanu, tā var izdot atgādinājumu (pa e-pastu vai ar tālruņa zvanu, saglabājot piezīmes par visu saziņu). Atgādinājums nesāk jaunu 28 dienu nogaidīšanas periodu; |
| --- | --- |

e)

ja 28 dienu nogaidīšanas perioda beigās izsekošanas vienība nav saņēmusi atbildi uz izsekošanu, tā var izdot atgādinājumu (pa e-pastu vai ar tālruņa zvanu, saglabājot piezīmes par visu saziņu). Atgādinājums nesāk jaunu 28 dienu nogaidīšanas periodu;

| f) | kad izsekošanas vienība saņem atbildi uz izsekošanas pieprasījumu, tā informē visu atbilstīgo personālu. Atbilstīgais personāls apspriež atbildi ar izsekošanas vienību un lemj par turpmāko rīcību (t. i., vai atbildētājs ir atbildējis uz CAR jautājumiem? Vai CAR nepieciešams veikt papildpasākumus vai pieprasīt paskaidrojumus? Vai CAR var izdot tiesības uz atbildi?); |
| --- | --- |

f)

kad izsekošanas vienība saņem atbildi uz izsekošanas pieprasījumu, tā informē visu atbilstīgo personālu. Atbilstīgais personāls apspriež atbildi ar izsekošanas vienību un lemj par turpmāko rīcību (t. i., vai atbildētājs ir atbildējis uz CAR jautājumiem? Vai CAR nepieciešams veikt papildpasākumus vai pieprasīt paskaidrojumus? Vai CAR var izdot tiesības uz atbildi?);

| g) | tiklīdz paskaidrojumi ir saņemti, izsekošanas vienība sastāda paziņojumu par tiesībām uz atbildi. Tas ir kodolīgs apkopojums par informāciju, kas sniegta, atbildot uz CAR pieprasījumu, un ietver brīdinājumus par trūkstošu vai nekonsekventu informāciju. Teksts tiek sagatavots tā, lai to verbatim atveidotu iTrace un citos CAR rezultātos, un tam ir jābūt vispilnīgākajai atskaitei par atbildētāja sniegto informāciju uz izsekošanas pieprasījumu. Izsekošanas vienība pāradresē teksta projektu pārskatīšanai komandai, kura ir atbildīga par izsekošanas pieprasīšanu. Saņemot tekstu, komanda rakstiski informē izsekošanas vienību, un izsekošanas vienība nosūta tiesības uz atbildi; |
| --- | --- |

g)

tiklīdz paskaidrojumi ir saņemti, izsekošanas vienība sastāda paziņojumu par tiesībām uz atbildi. Tas ir kodolīgs apkopojums par informāciju, kas sniegta, atbildot uz CAR pieprasījumu, un ietver brīdinājumus par trūkstošu vai nekonsekventu informāciju. Teksts tiek sagatavots tā, lai to verbatim atveidotu iTrace un citos CAR rezultātos, un tam ir jābūt vispilnīgākajai atskaitei par atbildētāja sniegto informāciju uz izsekošanas pieprasījumu. Izsekošanas vienība pāradresē teksta projektu pārskatīšanai komandai, kura ir atbildīga par izsekošanas pieprasīšanu. Saņemot tekstu, komanda rakstiski informē izsekošanas vienību, un izsekošanas vienība nosūta tiesības uz atbildi;

| h) | tiesību uz atbildi nosūtīšana sāk vēl vienu 28 dienu nogaidīšanas periodu, kura laikā CAR aicina atbildētāju ierosināt papildinājumus vai grozījumus tiesību uz atbildi tekstā; |
| --- | --- |

h)

tiesību uz atbildi nosūtīšana sāk vēl vienu 28 dienu nogaidīšanas periodu, kura laikā CAR aicina atbildētāju ierosināt papildinājumus vai grozījumus tiesību uz atbildi tekstā;

| i) | ja atbildētājs ierosina grozījumus tiesību uz atbildi tekstā, CAR izdara grozījumus tekstā un no jauna izdod tiesības uz atbildi. Katru reizi, kad izsekošanas vienība no jauna izdod tiesības uz atbildi, sākas jauns 28 dienu nogaidīšanas periods. Šo procesu var atkārtot tikmēr, kamēr CAR uzskata, ka konstruktīva viedokļu apmaiņa ir beigusies. Nav paredzēts, ka CAR grozījumus saistībā ar tiesībām uz atbildi pieņems ad infinitum; |
| --- | --- |

i)

ja atbildētājs ierosina grozījumus tiesību uz atbildi tekstā, CAR izdara grozījumus tekstā un no jauna izdod tiesības uz atbildi. Katru reizi, kad izsekošanas vienība no jauna izdod tiesības uz atbildi, sākas jauns 28 dienu nogaidīšanas periods. Šo procesu var atkārtot tikmēr, kamēr CAR uzskata, ka konstruktīva viedokļu apmaiņa ir beigusies. Nav paredzēts, ka CAR grozījumus saistībā ar tiesībām uz atbildi pieņems ad infinitum;

| j) | tiesību uz atbildi process beidzas vai nu tad, kad attiecīgā valdība informē CAR, ka teksts ir pieņemams, vai tad, kad CAR uzskata, ka turpmāki attiecīgās valdības ierosinātie grozījumi ir nederīgi vai lieki. Ja valdība paziņo, ka tā nepiekrīt CAR, un CAR uzskata, ka izvirzītie iebildumi ir nederīgi vai lieki, CAR ir jāiekļauj atsauces uz iebildumiem tiesību uz atbildi tekstā; |
| --- | --- |

j)

tiesību uz atbildi process beidzas vai nu tad, kad attiecīgā valdība informē CAR, ka teksts ir pieņemams, vai tad, kad CAR uzskata, ka turpmāki attiecīgās valdības ierosinātie grozījumi ir nederīgi vai lieki. Ja valdība paziņo, ka tā nepiekrīt CAR, un CAR uzskata, ka izvirzītie iebildumi ir nederīgi vai lieki, CAR ir jāiekļauj atsauces uz iebildumiem tiesību uz atbildi tekstā;

| k) | gadījumos, ja tiesību uz atbildi process turpinās un tūdaļ notiks publicēšana, divas nedēļas pirms “teksta slēgšanas”CAR paziņo atbildētājam, ka turpmāki labojumi pēc “teksta slēgšanas” datuma attiecīgajā publikācijā netiks ņemti vērā; |
| --- | --- |

k)

gadījumos, ja tiesību uz atbildi process turpinās un tūdaļ notiks publicēšana, divas nedēļas pirms “teksta slēgšanas”CAR paziņo atbildētājam, ka turpmāki labojumi pēc “teksta slēgšanas” datuma attiecīgajā publikācijā netiks ņemti vērā;

| l) | ja izsekošanas vienība ir iekļāvusi visus grozījumus un papildinājumus tiesību uz atbildi tekstā, tā pāradresē teksta projektu pārskatīšanai komandai, kas ir atbildīga par izsekošanas pieprasīšanu. Saņemot tekstu, CAR komanda rakstiski informē izsekošanas vienību. Pēc apstiprināšanas tiesību uz atbildi teksts tiek “slēgts”, un nekādas turpmākas izmaiņas tiesību uz atbildi tekstā vairs nevar izdarīt. Turpmāk šis teksts jebkādos publiskos vai nepubliskos rezultātos, kas attiecas uz šo lietu, ir jākopē verbatim. Tādēļ ir obligāti nepieciešams, lai izsekošanas vienība un attiecīgās komandas pilnībā vienotos par tekstu verbatim, pirms tiek izdotas tiesības uz atbildi; un |
| --- | --- |

l)

ja izsekošanas vienība ir iekļāvusi visus grozījumus un papildinājumus tiesību uz atbildi tekstā, tā pāradresē teksta projektu pārskatīšanai komandai, kas ir atbildīga par izsekošanas pieprasīšanu. Saņemot tekstu, CAR komanda rakstiski informē izsekošanas vienību. Pēc apstiprināšanas tiesību uz atbildi teksts tiek “slēgts”, un nekādas turpmākas izmaiņas tiesību uz atbildi tekstā vairs nevar izdarīt. Turpmāk šis teksts jebkādos publiskos vai nepubliskos rezultātos, kas attiecas uz šo lietu, ir jākopē verbatim. Tādēļ ir obligāti nepieciešams, lai izsekošanas vienība un attiecīgās komandas pilnībā vienotos par tekstu verbatim, pirms tiek izdotas tiesības uz atbildi; un

| m) | ja valdība savā atbildē uz CAR izsekošanas pieprasījumiem, identificē nākamo punktu piegādes ķēdē, CAR izdod jaunu izsekošanas pieprasījumu minētajai pusei, un izsekošanas process atsākas no a) punkta. |
| --- | --- |

m)

ja valdība savā atbildē uz CAR izsekošanas pieprasījumiem, identificē nākamo punktu piegādes ķēdē, CAR izdod jaunu izsekošanas pieprasījumu minētajai pusei, un izsekošanas process atsākas no a) punkta.

8.4.   Iepriekšēja paziņošana

CAR nosūta iepriekšēju paziņojumu visām pusēm, par kurām pēc būtības ir dotas atsauces iTrace publikācijās. Tas notiek oficiālu paziņojumu formā, ko sagatavo gaidāmās publikācijas autors, un to nosūta izsekošanas vienība. Iepriekšējā paziņojumā apraksta to, kādā veidā ziņojumā tiks dotas norādes uz attiecībām starp valdību vai citu minētu subjektu un attiecīgo lietu, un tādējādi ir paredzēts nodrošināt, ka:

| a) | CAR ir veicis uzticamības pārbaudi par jebkādiem apgalvojumiem vai atsaucēm attiecībā uz subjektiem savos rezultātos; un |
| --- | --- |

a)

CAR ir veicis uzticamības pārbaudi par jebkādiem apgalvojumiem vai atsaucēm attiecībā uz subjektiem savos rezultātos; un

| b) | informācija, kas izklāstīta CAR ziņojumos, ir precīza un patiesa. |
| --- | --- |

b)

informācija, kas izklāstīta CAR ziņojumos, ir precīza un patiesa.

Kad iepriekšējais paziņojums ir nosūtīts, līdz ar to sākas 28 dienu nogaidīšanas periods, kura laikā CAR aicina saņēmējus pārbaudīt sniegtās informācijas precizitāti un nākt klajā ar iebildumiem, ja tādi ir. Šajā 28 dienu nogaidīšanas perioda laikā informāciju par attiecīgo priekšmetu nedrīkst publicēt vai dot atsauci kādā no CAR rezultātiem.

9.   Ziņošana

CAR reizi ceturksnī sagatavos aprakstošus ziņojumus. Tajos tiks inter alia iekļauta informācija par pasākumiem, kas veikti ziņošanas perioda laikā, katrā projektā, tostarp par datumiem un valstu iestādēm. Ziņojumos iekļaus arī to, cik reizes iTRACE konsultējusies ar dalībvalstīm.

Pētniecības pasākumu ģeogrāfiskais tvērums, konstatējumu daudzums un kategorija, kā arī to izcelsme būs pieejami tiešsaistē, reāllaikā iTRACE vadības panelī.

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/71

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/2192

(2019. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1).

| (2) | Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu, paturot prātā, ka pilnīga īstenošana bija paredzēta 2015. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu, paturot prātā, ka pilnīga īstenošana bija paredzēta 2015. gada 31. decembrī.

| (3) | Padome 2019. gada 27. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/1108 (2), ar ko atjaunoja Lēmumu 2014/512/KĀDP līdz 2020. gada 31. janvārim, lai dotu tai iespēju turpināt izvērtēt Minskas vienošanos īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2019. gada 27. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/1108 (2), ar ko atjaunoja Lēmumu 2014/512/KĀDP līdz 2020. gada 31. janvārim, lai dotu tai iespēju turpināt izvērtēt Minskas vienošanos īstenošanu.

| (4) | Pēc Minskas vienošanos izvērtēšanas Padome uzskata, ka Lēmums 2014/512/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt to īstenošanu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Minskas vienošanos izvērtēšanas Padome uzskata, ka Lēmums 2014/512/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt to īstenošanu.

| (5) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2014/512/KĀDP 9. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Šo lēmumu piemēro līdz 2020. gada 31. jūlijam.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 19. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. MIKKONEN

---

(1)  Padomes Lēmums 2014/512/KĀDP (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 229, 31.7.2014., 13. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/1108 (2019. gada 27. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 175, 28.6.2019., 38. lpp.).

2

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/72

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/2193

(2019. gada 17. decembris),

ar ko nosaka noteikumus, kā aprēķināt, verificēt un ziņot datus, un paredz datu ziņošanas formātu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 8995)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīvu 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 16. panta 9. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2012/19/ES 11. panta 2. punktā ir noteikta metode, kā aprēķināt minētās direktīvas V pielikumā nospraustos minimālos EEIA atgūšanas jeb reģenerācijas mērķrādītājus. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2012/19/ES 11. panta 2. punktā ir noteikta metode, kā aprēķināt minētās direktīvas V pielikumā nospraustos minimālos EEIA atgūšanas jeb reģenerācijas mērķrādītājus.

| (2) | Lai nodrošinātu saskaņotu aprēķināšanu, verificēšanu un paziņošanu, ir vajadzīgs noteikt papildu noteikumus par vairākiem aprēķinā izmantojamiem parametriem. Konkrētāk, šie parametri ir saistīti ar to, kā aprēķināt to EEIA masu, kuri ir sagatavoti atkārtotai izmantošanai, nonāk reciklēšanas kompleksā, tiek atgūti un apstrādāti vai nu dalībvalstī, kur EEIA savākti, vai citā dalībvalstī, vai trešā valstī. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu saskaņotu aprēķināšanu, verificēšanu un paziņošanu, ir vajadzīgs noteikt papildu noteikumus par vairākiem aprēķinā izmantojamiem parametriem. Konkrētāk, šie parametri ir saistīti ar to, kā aprēķināt to EEIA masu, kuri ir sagatavoti atkārtotai izmantošanai, nonāk reciklēšanas kompleksā, tiek atgūti un apstrādāti vai nu dalībvalstī, kur EEIA savākti, vai citā dalībvalstī, vai trešā valstī.

| (3) | Konkrētāk, sagatavošana atkārtotai izmantošanai un reciklēšana būtu ieskaitāma kombinētā minimālā atgūšanas mērķrādītāja sasniegšanā. |
| --- | --- |

(3)

Konkrētāk, sagatavošana atkārtotai izmantošanai un reciklēšana būtu ieskaitāma kombinētā minimālā atgūšanas mērķrādītāja sasniegšanā.

| (4) | Lai nodrošinātu, ka šos noteikumus par aprēķina metodēm visas dalībvalstis piemēro vienādi, attiecībā uz visbiežāk sastopamajiem EEIA komponentmateriāliem un atsevišķām reciklēšanas operācijām ir jānosaka, kuri atkritummateriāli ir iekļaujami aprēķinos un kurā cikla punktā var uzskatīt, ka šie materiāli nonāk reciklēšanā. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka šos noteikumus par aprēķina metodēm visas dalībvalstis piemēro vienādi, attiecībā uz visbiežāk sastopamajiem EEIA komponentmateriāliem un atsevišķām reciklēšanas operācijām ir jānosaka, kuri atkritummateriāli ir iekļaujami aprēķinos un kurā cikla punktā var uzskatīt, ka šie materiāli nonāk reciklēšanā.

| (5) | Lai nodrošinātu, ka par EEIA reciklēšanu paziņojamie dati ir salīdzināmi, to, kurā cikla punktā var uzskatīt, ka materiāli nonāk reciklēšanā, vajadzētu attiecināt arī uz tiem atkritummateriāliem, kas priekšapstrādes rezultātā pārstājuši būt par atkritumiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu, ka par EEIA reciklēšanu paziņojamie dati ir salīdzināmi, to, kurā cikla punktā var uzskatīt, ka materiāli nonāk reciklēšanā, vajadzētu attiecināt arī uz tiem atkritummateriāliem, kas priekšapstrādes rezultātā pārstājuši būt par atkritumiem.

| (6) | Tāpat attiecībā uz priekšapstrādes gaitā atdalītajiem materiāliem ir jāprecizē metode, pēc kādas aprēķina to EEIA daudzumu, ko norāda kā reciklētus vai atgūtus. |
| --- | --- |

(6)

Tāpat attiecībā uz priekšapstrādes gaitā atdalītajiem materiāliem ir jāprecizē metode, pēc kādas aprēķina to EEIA daudzumu, ko norāda kā reciklētus vai atgūtus.

| (7) | Tā kā EEIA apstrāde var notikt vairākos posmos, kuru laikā EEIA – kā veselas ierīces vai to daļas – var tikt nosūtīti apstrādei uz citu dalībvalsti vai pat eksportēti ārpus Savienības, ir jāprecizē, ko var iekļaut šajā operācijā iesaistītajā dalībvalstī apstrādāto EEIA masā. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā EEIA apstrāde var notikt vairākos posmos, kuru laikā EEIA – kā veselas ierīces vai to daļas – var tikt nosūtīti apstrādei uz citu dalībvalsti vai pat eksportēti ārpus Savienības, ir jāprecizē, ko var iekļaut šajā operācijā iesaistītajā dalībvalstī apstrādāto EEIA masā.

| (8) | Saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 10. panta 1. punktu atsevišķos gadījumos EEIA drīkst apstrādāt arī ārpus tās dalībvalsts, kurā tie savākti, vai ārpus Savienības. Tādos gadījumos tikai tā dalībvalsts, kurā EEIA savākti, var tos ieskaitīt attiecīgajos minimālajos atgūšanas mērķrādītājos. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 10. panta 1. punktu atsevišķos gadījumos EEIA drīkst apstrādāt arī ārpus tās dalībvalsts, kurā tie savākti, vai ārpus Savienības. Tādos gadījumos tikai tā dalībvalsts, kurā EEIA savākti, var tos ieskaitīt attiecīgajos minimālajos atgūšanas mērķrādītājos.

| (9) | Direktīvas 2012/19/ES 16. panta 4. punkts nosaka, ka dalībvalstīm ir jāievāc vairāku veidu informācija par elektriskajām un elektroniskajām iekārtām (EEI) un EEIA. |
| --- | --- |

(9)

Direktīvas 2012/19/ES 16. panta 4. punkts nosaka, ka dalībvalstīm ir jāievāc vairāku veidu informācija par elektriskajām un elektroniskajām iekārtām (EEI) un EEIA.

| (10) | Direktīvas 2012/19/ES (kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/849 (2)) 16. pants paredz, ka dalībvalstīm Komisijai par katru kalendāro gadu ir Komisijas noteiktā formātā jāziņo dati, kas ievākti, īstenojot minētā panta 4. punktu. Formātam vajadzētu būt tādam, kas nodrošina, ka ziņotie dati ir pietiekams pamats Direktīvas 2012/19/ES nosprausto minimālo EEIA savākšanas un atgūšanas mērķrādītāju sasniegšanas verificēšanai un monitoringam. |
| --- | --- |

(10)

Direktīvas 2012/19/ES (kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/849 (2)) 16. pants paredz, ka dalībvalstīm Komisijai par katru kalendāro gadu ir Komisijas noteiktā formātā jāziņo dati, kas ievākti, īstenojot minētā panta 4. punktu. Formātam vajadzētu būt tādam, kas nodrošina, ka ziņotie dati ir pietiekams pamats Direktīvas 2012/19/ES nosprausto minimālo EEIA savākšanas un atgūšanas mērķrādītāju sasniegšanas verificēšanai un monitoringam.

| (11) | Direktīvas 16. panta 7. punkts nosaka, ka dalībvalstīm 16. panta 6. punktā minētie dati ir jāiesniedz kopā ar kvalitātes pārbaudes ziņojumu. Svarīgi, lai šie kvalitātes pārbaudes ziņojumi būtu salīdzināmi, lai Komisija cita starpā varētu izvērtēt paziņotos datus, tostarp arī datu vākšanas norisi, datu avotus, EEIA savākšanas apjoma aprēķināšanā izmantoto metodiku, jebkādu pamatotu aplēšu aprakstus, kā arī datu pilnīgumu, ticamību, savlaicīgumu un konsekvenci. Tālab ir vajadzīgs noteikt kvalitātes pārbaudes ziņojuma formātu. |
| --- | --- |

(11)

Direktīvas 16. panta 7. punkts nosaka, ka dalībvalstīm 16. panta 6. punktā minētie dati ir jāiesniedz kopā ar kvalitātes pārbaudes ziņojumu. Svarīgi, lai šie kvalitātes pārbaudes ziņojumi būtu salīdzināmi, lai Komisija cita starpā varētu izvērtēt paziņotos datus, tostarp arī datu vākšanas norisi, datu avotus, EEIA savākšanas apjoma aprēķināšanā izmantoto metodiku, jebkādu pamatotu aplēšu aprakstus, kā arī datu pilnīgumu, ticamību, savlaicīgumu un konsekvenci. Tālab ir vajadzīgs noteikt kvalitātes pārbaudes ziņojuma formātu.

| (12) | Saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 7. panta 1. punktu, sākot ar 2019. gadu, minimālais savākšanas apjoms, kas dalībvalstīm ik gadus ir jāsasniedz, ir 65 % no to EEI vidējās masas, kuras attiecīgajā dalībvalstī ir laistas tirgū trīs iepriekšējos gados, vai arī 85 % no minētās dalībvalsts teritorijā radītajiem EEIA. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/699 (3) nosaka kopīgu metodoloģiju katras dalībvalsts tirgū laisto elektrisko un elektronisko iekārtu (EEI) masas aprēķināšanai un kopīgu metodoloģiju katrā dalībvalstī radīto elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA) daudzuma masas aprēķināšanai. Ziņošanas formulārā un kvalitātes pārbaudes ziņojumā dalībvalstīm būtu jānorāda, kādu metodiku tās izvēlējušās EEIA savākšanas apjoma aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 7. panta 1. punktu, sākot ar 2019. gadu, minimālais savākšanas apjoms, kas dalībvalstīm ik gadus ir jāsasniedz, ir 65 % no to EEI vidējās masas, kuras attiecīgajā dalībvalstī ir laistas tirgū trīs iepriekšējos gados, vai arī 85 % no minētās dalībvalsts teritorijā radītajiem EEIA. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/699 (3) nosaka kopīgu metodoloģiju katras dalībvalsts tirgū laisto elektrisko un elektronisko iekārtu (EEI) masas aprēķināšanai un kopīgu metodoloģiju katrā dalībvalstī radīto elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA) daudzuma masas aprēķināšanai. Ziņošanas formulārā un kvalitātes pārbaudes ziņojumā dalībvalstīm būtu jānorāda, kādu metodiku tās izvēlējušās EEIA savākšanas apjoma aprēķināšanai.

| (13) | Saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu no 2018. gada 15. augusta visas EEI klasificējamas minētās direktīvas III pielikumā norādītajās sešās kategorijās, nevis 10 kategorijās, kā tas bija pārejas periodā pirms tam. Ziņošanas formātam būtu jāatspoguļo šī pāreja un tātad jānodrošina, ka paziņotā informācija ir tāda, ka ir iespējams verificēt un monitorēt, kā sasniegti EEIA atgūšanas mērķrādītāji katrā Direktīvas 2012/19/ES 11. panta 1. punktā un V pielikumā (3. daļā) paredzētajā kategorijā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu no 2018. gada 15. augusta visas EEI klasificējamas minētās direktīvas III pielikumā norādītajās sešās kategorijās, nevis 10 kategorijās, kā tas bija pārejas periodā pirms tam. Ziņošanas formātam būtu jāatspoguļo šī pāreja un tātad jānodrošina, ka paziņotā informācija ir tāda, ka ir iespējams verificēt un monitorēt, kā sasniegti EEIA atgūšanas mērķrādītāji katrā Direktīvas 2012/19/ES 11. panta 1. punktā un V pielikumā (3. daļā) paredzētajā kategorijā.

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (4) 39. pantu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (4) 39. pantu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Noteikumi, kā aprēķināt Direktīvas 2012/19/ES 11. panta 1. punktā minētos minimālos atgūšanas mērķrādītājus

1.   To elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA) masa, ko norāda kā sagatavotus atkārtotai izmantošanai, ir par atkritumiem kļuvušu neizjauktu ierīču masa, kā arī to EEIA komponentu masa, ko pēc pārbaudes, tīrīšanas vai labošanas darbiem var atkārtoti izmantot bez tālākas šķirošanas vai priekšapstrādes.

Ja atkārtotai izmantošanai ir sagatavoti komponenti, tad kā sagatavotu atkārtotai izmantošanai norāda tikai paša komponenta masu.

Ja atkārtotai izmantošanai ir sagatavotas neizjauktas ierīces, un, tās sagatavojot atkārtotai izmantošanai, ar jauniem komponentiem aizstāj komponentus, kuru masa kopumā ir mazāka par 15 % no visas ierīces masas, tad kā sagatavotu atkārtotai izmantošanai norāda ierīces visu masu.

Kā atkārtotai izmantošanai sagatavotas norāda arī ierīces un komponentus, ko atdala EEIA apstrādes kompleksos un ko var atkārtoti izmantot bez tālākas šķirošanas vai priekšapstrādes.

2.   Reciklēšanas kompleksā nonākošo EEIA masa ir to EEIA materiālu masa, kas pēc pienācīgas apstrādes saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 8. panta 2. punktu nonāk reciklēšanas operācijā, kur atkritummateriāli tiek atkalpārstrādāti ražojumos, materiālos vai vielās, kas nav atkritumi.

Par reciklēšanu neuzskata priekšapstrādes darbības, tostarp šķirošanu, izjaukšanu, smalcināšanu vai citu priekšapstrādi, kuras gaitā tiek atdalīti atkritummateriāli, kas nav paredzēti turpmākai atkalpārstrādei.

I pielikumā ir izklāstīts, kurā cikla punktā var uzskatīt, ka konkrēti EEIA atkritummateriāli nonāk reciklēšanas operācijā. Ja I pielikumā minētajos punktos notikušās priekšapstrādes rezultātā atkritummateriāli pārstāj būt par atkritumiem, šo materiālu daudzumu iekļauj to EEIA daudzumā, ko norāda kā reciklētus.

Ja reciklēšanas kompleksā notiek priekšapstrāde, to materiālu masu, kas priekšapstrādes laikā ir atdalīti, bet netiek reciklēti, neiekļauj to EEIA daudzumā, ko norāda kā šajā kompleksā reciklētus vai atgūtus, un neieskaita reciklēšanas un atgūšanas mērķrādītāju sasniegšanā.

3.   To EEIA masā, ko norāda kā reciklētus, ietilpst atkārtotai izmantošanai sagatavoti, reciklēti un citā veidā atgūti EEIA (tostarp tie, no kā atgūta enerģija).

4.   To EEIA masā, ko norāda kā apstrādātus konkrētajā dalībvalstī, neietilpst to EEIA masa, kas šajā dalībvalstī šķiroti un uzglabāti pirms to eksportēšanas uz citu dalībvalsti vai ārpus Savienības apstrādes nolūkā.

5.   To EEIA masā, ko dalībvalsts norādījusi kā apstrādātus citā dalībvalstī vai ārpus Savienības, ietilpst attiecīgi to EEIA daudzumi, kas ir neizjauktas ierīces, kuras kļuvušas par atkritumiem un tiek nosūtītas uz citu dalībvalsti vai ārpus Savienības atsārņošanas, izjaukšanas, sasmalcināšanas, reciklēšanas vai atgūšanas nolūkā. Šajā masā neietilpst tie eksportēto, no EEIA iegūto materiālu daudzumi, kuru apstrāde notiek ziņotājā dalībvalstī.

6.   Ja EEIA nosūta apstrādei citā dalībvalstī vai eksportē apstrādei trešā valstī saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 10. pantu, tad tikai tā dalībvalsts, kas šos EEIA savākusi un nosūtījusi vai eksportējusi apstrādei, drīkst šo daudzumu ieskaitīt savā minimālajā atgūšanas mērķrādītājā, kas minēts Direktīvas 2012/19/ES 11. panta 1. punktā.

7.   Dalībvalstis var izmantot Direktīvas 2012/19/ES 16. panta 4. punktā minētās pamatotās aplēses, lai aprēķinātu to reciklēto un atgūto materiālu procentuālo daļu, kas iegūti no EEIA un EEIA komponentiem.

2. pants

Formāts, kādā paziņo Direktīvas 2012/19/ES 16. panta 6. punktā minētos datus un sagatavo kvalitātes pārbaudes ziņojumu

1.   Par savā tirgū laistajām elektriskajām un elektroniskajām iekārtām (EEI), par EEIA, kas savākti pa visiem kanāliem, par panākto savākšanas apjomu un – attiecīgā gadījumā – par radušos EEIA daudzumu dalībvalstis ziņo II pielikuma 1. tabulā noteiktajā formātā.

Datus ziņo par katru EEI kategoriju saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES III pielikumu. Attiecībā uz 4. kategoriju “Liela izmēra iekārtas” datus iedala divās apakškategorijās, proti “4.a: Liela izmēra iekārtas, izņemot fotoelementu paneļus” un “4.b: Fotoelementu paneļi”.

2.   Par to EEIA daudzumu, kas sagatavoti atkārtotai izmantošanai, reciklēti un reģenerēti, par sasniegto sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un reciklēšanas kopapjomu, par sasniegto atgūšanas apjomu un par EEIA daudzumiem, kas apstrādāti dalībvalstī un – attiecīgā gadījumā – apstrādāti citā dalībvalstī vai ārpus Savienības, dalībvalstis ziņo II pielikuma 2. tabulā noteiktajā formātā.

Datus ziņo par katru EEI kategoriju saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES III pielikumu. Attiecībā uz 4. kategoriju “Liela izmēra iekārtas” datus iedala divās apakškategorijās, proti “4.a: Liela izmēra iekārtas, izņemot fotoelementu paneļus” un “4.b: Fotoelementu paneļi”.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētos datus dalībvalstis paziņo elektroniski, izmantojot Komisijas noteikto datu apmaiņas standartu.

4.   Dalībvalstis paziņo datus par tirgū laisto EEI masu, kas aprēķināta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/699 3. pantu.

5.   Dalībvalstis paziņo datus par radušos EEIA masu, kas aprēķināta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/699 4. pantu.

6.   Dalībvalstis paziņo par pārskata gadā sasniegto savākšanas apjomu, kas aprēķināts, pamatojoties uz to EEI vidējo masu, kuras ir laistas tirgū trīs iepriekšējos gados.

Ja dalībvalsts savākšanas apjomu aprēķina, pamatojoties uz tās teritorijā radušos EEIA daudzumu, tad tā paziņo datus par radušos EEIA masu un datus par EEIA savākšanas apjomu, kuru pamatā ir radušos EEIA daudzums.

Ja dalībvalsts savākšanas apjomu aprēķina, pamatojoties uz to EEI vidējo masu, kuras ir laistas tirgū trīs iepriekšējos gados, tad tā brīvprātīgi var paziņot datus par radušos EEIA masu un datus par EEIA savākšanas apjomu, kuru pamatā ir radušos EEIA daudzums.

7.   Kvalitātes pārbaudes ziņojumu dalībvalstis iesniedz III pielikumā noteiktajā formātā.

Ja dalībvalstis izmanto pamatotas aplēses, lai paziņotu datus par to EEIA daudzumiem un kategorijām, kas savākti pa visiem kanāliem, par šajā dalībvalstī apstrādātajiem EEIA vai par tādu reciklēto un atgūto materiālu vidējo procentuālo daudzumu, kas nāk no EEIA un EEIA komponentiem, tad kvalitātes pārbaudes ziņojumā apraksta aplēšu pamatā esošo metodiku.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 197, 24.7.2012., 38. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīva (ES) 2018/849, ar ko groza Direktīvas 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem, 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (OV L 150, 14.6.2018., 93. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2017. gada 18. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2017/699, ar ko nosaka kopīgu metodoloģiju katras dalībvalsts tirgū laisto elektrisko un elektronisko iekārtu (EEI) masas aprēķināšanai un kopīgu metodoloģiju katrā dalībvalstī radīto elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA) daudzuma masas aprēķināšanai (OV L 103, 19.4.2017., 17. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

LĒMUMA 1. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTIE PUNKTI, KUROS ATKRITUMMATERIĀLI NO EEIA NONĀK RECIKLĒŠANAS OPERĀCIJĀ

| Materiāls | Nonākšana reciklēšanas operācijā |
| --- | --- |
| Stikls | Šķirots stikls, kas netiek tālāk pārstrādāts pirms nonākšanas kausēšanas krāsnī vai pirms nonākšanas filtrēšanas materiālu, abrazīvo materiālu, stikla izolācijas materiālu vai būvmateriālu ražošanā. |
| Metāli | Šķirots metāls, kas netiek tālāk pārstrādāts pirms nonākšanas kausētavā vai krāsnī. |
| Plastmasas | Pēc polimēru sastāva šķirotas plastmasas, kas netiek tālāk pārstrādātas pirms nonākšanas granulēšanas, ekstrūzijas vai formēšanas operācijās.
  Plastmasas pārslas, kas netiek tālāk pārstrādātas pirms to izmantošanas galaproduktā. |
| Koks | Šķirots koks, kas netiek tālāk apstrādāts pirms izmantošanas kokskaidu plātņu ražošanā.
  Šķirots koks, kas nonāk kompostēšanā. |
| Tekstilmateriāli | Šķiroti tekstilmateriāli, kas netiek tālāk pārstrādāti pirms izmantošanas tekstilšķiedru, lupatu vai granulātu ražošanā. |
| No vairākiem materiāliem sastāvoši EEIA komponenti | Metāli, plastmasas, stikls, koks, tekstilmateriāli un citi EEIA komponentu apstrādē iegūti materiāli (piem., materiāli, kas iegūti iespiedshēmas plašu apstrādē), kas tiek reciklēti. |

Materiāls

Nonākšana reciklēšanas operācijā

Stikls

Šķirots stikls, kas netiek tālāk pārstrādāts pirms nonākšanas kausēšanas krāsnī vai pirms nonākšanas filtrēšanas materiālu, abrazīvo materiālu, stikla izolācijas materiālu vai būvmateriālu ražošanā.

Metāli

Šķirots metāls, kas netiek tālāk pārstrādāts pirms nonākšanas kausētavā vai krāsnī.

Plastmasas

Pēc polimēru sastāva šķirotas plastmasas, kas netiek tālāk pārstrādātas pirms nonākšanas granulēšanas, ekstrūzijas vai formēšanas operācijās.

Plastmasas pārslas, kas netiek tālāk pārstrādātas pirms to izmantošanas galaproduktā.

Koks

Šķirots koks, kas netiek tālāk apstrādāts pirms izmantošanas kokskaidu plātņu ražošanā.

Šķirots koks, kas nonāk kompostēšanā.

Tekstilmateriāli

Šķiroti tekstilmateriāli, kas netiek tālāk pārstrādāti pirms izmantošanas tekstilšķiedru, lupatu vai granulātu ražošanā.

No vairākiem materiāliem sastāvoši EEIA komponenti

Metāli, plastmasas, stikls, koks, tekstilmateriāli un citi EEIA komponentu apstrādē iegūti materiāli (piem., materiāli, kas iegūti iespiedshēmas plašu apstrādē), kas tiek reciklēti.

---

II PIELIKUMS

FORMĀTS, KĀDĀ PAZIŅO DATUS DIREKTĪVAS 2012/19/ES (EEIA DIREKTĪVAS) VAJADZĪBĀM

1. tabula

Tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtas (EEI), radušies un savāktie elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi (EEIA)
  un EEIA savākšanas apjoms

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražojumu kategorija | Tirgū laistās EEI | Radušies EEIA | EEIA, savākti no privātām mājsaimniecībām | EEIA, savākti no lietotājiem, kas nav privātas mājsaimniecības | Kopā savāktie EEIA | EEIA savākšanas apjoms (%) |
| Metodika |
| Kopējā masa (t) | Kopējā masa (t) | Kopējā masa (t) | Kopējā masa (t) | Kopējā masa (t) | A. Tirgū laistās EEI (%) | B. Radušies EEIA (%) |
| 1. | Temperatūras maiņas iekārtas |

1

2

3

4

5

6

Ražojumu kategorija

Tirgū laistās EEI

Radušies EEIA

EEIA, savākti no privātām mājsaimniecībām

EEIA, savākti no lietotājiem, kas nav privātas mājsaimniecības

Kopā savāktie EEIA

EEIA savākšanas apjoms (%)

Metodika

Kopējā masa (t)

Kopējā masa (t)

Kopējā masa (t)

Kopējā masa (t)

Kopējā masa (t)

A. Tirgū laistās EEI (%)

B. Radušies EEIA (%)

1.

Temperatūras maiņas iekārtas

| 2. | Ekrāni, monitori un iekārtas ar ekrānu, kura virsmas laukums ir lielāks nekā 100 cm2 |
| --- | --- |

2.

Ekrāni, monitori un iekārtas ar ekrānu, kura virsmas laukums ir lielāks nekā 100 cm2

| 3. | Lampas |
| --- | --- |

3.

Lampas

| 4. | Liela izmēra iekārtas  (1)

  (kaut viens ārējais izmērs pārsniedz 50 cm) |
| --- | --- |

4.

Liela izmēra iekārtas  (1)

(kaut viens ārējais izmērs pārsniedz 50 cm)

| 4.a | Liela izmēra iekārtas, izņemot fotoelementu paneļus  (1) |
| --- | --- |

4.a

Liela izmēra iekārtas, izņemot fotoelementu paneļus  (1)

| 4.b | Fotoelementu paneļi  (1) |
| --- | --- |

4.b

Fotoelementu paneļi  (1)

| 5. | Maza izmēra iekārtas
  (neviens ārējais izmērs nepārsniedz 50 cm) |
| --- | --- |

5.

Maza izmēra iekārtas

(neviens ārējais izmērs nepārsniedz 50 cm)

| 6. | Mazas IT un telekomunikāciju iekārtas
  (neviens ārējais izmērs nepārsniedz 50 cm) |
| --- | --- |

6.

Mazas IT un telekomunikāciju iekārtas

(neviens ārējais izmērs nepārsniedz 50 cm)

Kopā

Piezīmes

| — | Gaiši pelēkās rūtis: attiecīgo datu paziņošana ir brīvprātīga. |
| --- | --- |

—

Gaiši pelēkās rūtis: attiecīgo datu paziņošana ir brīvprātīga.

| — | Tumši pelēkās rūtis: attiecīgo datu paziņošana var būt obligāta vai brīvprātīga saskaņā ar 2. panta 6. punktu Komisijas 2019. gada 17. decembra Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/..., ar ko paredz datu aprēķināšanas, verificēšanas un paziņošanas noteikumus un nosaka datu formātus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 330, 20.12.2019., X. lpp.). |
| --- | --- |

—

Tumši pelēkās rūtis: attiecīgo datu paziņošana var būt obligāta vai brīvprātīga saskaņā ar 2. panta 6. punktu Komisijas 2019. gada 17. decembra Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/..., ar ko paredz datu aprēķināšanas, verificēšanas un paziņošanas noteikumus un nosaka datu formātus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 330, 20.12.2019., X. lpp.).

| — | Dalībvalstis nošķir faktiskās nulles (0 tonnas) un trūkstošās vērtības/nezināmos daudzumus. Ja daudzums ir nulle tonnu, ievada “0”; ja dati nav zināmi, ievada “M”. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis nošķir faktiskās nulles (0 tonnas) un trūkstošās vērtības/nezināmos daudzumus. Ja daudzums ir nulle tonnu, ievada “0”; ja dati nav zināmi, ievada “M”.

2. tabula

EEIA sagatavošana atkārtotai izmantošanai, reciklēšana un atgūšana, EEIA apstrāde katrā dalībvalstī, eksportētie EEIA, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, reciklēšanas un atgūšanas apjomi

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražojumu kategorija | Sagatavošana atkārtotai izmantošanai | Reciklēšana | Sagatavošana atkārtotai izmantošanai un reciklēšana | Sagatavošana atkārtotai izmantošanai un reciklēšana – apjoms | Atgūšana | Atgūšana – apjoms | EEIA, apstrādāti dalībvalstī | EEIA, apstrādāti citā dalībvalstī | EEIA, apstrādāti ārpus Savienības |
| Kopējā masa (t) | Kopējā masa (t) | Kopējā masa (t) | % | Kopējā masa (t) | % | Kopējā masa (t) | Kopējā masa (t) | Kopējā masa (t) |
| 1. | Temperatūras maiņas iekārtas |

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Ražojumu kategorija

Sagatavošana atkārtotai izmantošanai

Reciklēšana

Sagatavošana atkārtotai izmantošanai un reciklēšana

Sagatavošana atkārtotai izmantošanai un reciklēšana – apjoms

Atgūšana

Atgūšana – apjoms

EEIA, apstrādāti dalībvalstī

EEIA, apstrādāti citā dalībvalstī

EEIA, apstrādāti ārpus Savienības

Kopējā masa (t)

Kopējā masa (t)

Kopējā masa (t)

%

Kopējā masa (t)

%

Kopējā masa (t)

Kopējā masa (t)

Kopējā masa (t)

1.

Temperatūras maiņas iekārtas

| 2. | Ekrāni, monitori un iekārtas ar ekrānu, kura virsmas laukums ir lielāks nekā 100 cm2 |
| --- | --- |

2.

Ekrāni, monitori un iekārtas ar ekrānu, kura virsmas laukums ir lielāks nekā 100 cm2

| 3. | Lampas |
| --- | --- |

3.

Lampas

| 4. | Liela izmēra iekārtas  (2)

  (kaut viens ārējais izmērs pārsniedz 50 cm) |
| --- | --- |

4.

Liela izmēra iekārtas  (2)

(kaut viens ārējais izmērs pārsniedz 50 cm)

| 4.a | Liela izmēra iekārtas, izņemot fotoelementu paneļus  (2) |
| --- | --- |

4.a

Liela izmēra iekārtas, izņemot fotoelementu paneļus  (2)

| 4.b | Fotoelementu paneļi  (2) |
| --- | --- |

4.b

Fotoelementu paneļi  (2)

| 5. | Maza izmēra iekārtas
  (neviens ārējais izmērs nepārsniedz 50 cm) |
| --- | --- |

5.

Maza izmēra iekārtas

(neviens ārējais izmērs nepārsniedz 50 cm)

| 6. | Mazas IT un telekomunikāciju iekārtas
  (neviens ārējais izmērs nepārsniedz 50 cm) |
| --- | --- |

6.

Mazas IT un telekomunikāciju iekārtas

(neviens ārējais izmērs nepārsniedz 50 cm)

Kopā

-

-

Piezīmes

Dalībvalstis nošķir faktiskās nulles (0 tonnas) un trūkstošās vērtības/nezināmos daudzumus. Ja daudzums ir nulle tonnu, ievada “0”; ja dati nav zināmi, ievada “M”.

---

(1)  Ziņošanas vajadzībām 4. kategoriju “Liela izmēra iekārtas” iedala apakškategorijā “4.a: Liela izmēra iekārtas, izņemot fotoelementu paneļus” un apakškategorijā “4.b: Fotoelementu paneļi”. Dalībvalstis datus ziņo 4.a un 4.b apakškategorijā un 4. kategorijas ailes atstāj tukšas. Ja dalībvalsts nespēj nošķirt 4.a un 4.b apakškategoriju, tā aizpilda tikai 4. kategorijas ailes.

(2)  Ziņošanas vajadzībām 4. kategoriju “Liela izmēra iekārtas” iedala apakškategorijā “4.a: Liela izmēra iekārtas, izņemot fotoelementu paneļus” un apakškategorijā “4.b: Fotoelementu paneļi”. Dalībvalstis datus ziņo 4.a un 4.b apakškategorijā un 4. kategorijas ailes atstāj tukšas. Ja dalībvalsts nespēj nošķirt 4.a un 4.b apakškategoriju, tā aizpilda tikai 4. kategorijas ailes.

---

III PIELIKUMS

FORMĀTS, KĀDĀ SAGATAVO KVALITĀTES PĀRBAUDES ZIŅOJUMU, KO SNIEDZ KOPĀ AR II PIELIKUMĀ MINĒTAJIEM DATIEM

1. DAĻA

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Dalībvalsts

| ... |
| --- |

...

Nosaukums

| Kvalitātes pārbaudes ziņojums par datiem, kas iesniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīvu 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (OV L 197, 24.7.2012., 38. lpp.). |
| --- |

Kvalitātes pārbaudes ziņojums par datiem, kas iesniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīvu 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (OV L 197, 24.7.2012., 38. lpp.).

Datus un kvalitātes pārbaudes ziņojumu iesniedzošā organizācija

| ... |
| --- |

...

Kontaktpersona/kontaktinformācija

| ... |
| --- |

...

Pārskata gads

| ... |
| --- |

...

Kvalitātes pārbaudes ziņojuma iesniegšanas datums/versija

| ... |
| --- |

...

Konfidencialitātes deklarācija

| Kvalitātes pārbaudes ziņojums ir pieejams






  — | sabiedrībai (Komisijas tīmekļa vietnē):
  ☐ jā / ☐ jā, izņemot šādas sadaļas:...
  ☐ nē
  Ja nē, nepārprotami norādiet, kurām sadaļām jābūt konfidenciālām un kāpēc: ... |
| --- | --- |

Kvalitātes pārbaudes ziņojums ir pieejams

—

sabiedrībai (Komisijas tīmekļa vietnē):

☐ jā / ☐ jā, izņemot šādas sadaļas:...

☐ nē

Ja nē, nepārprotami norādiet, kurām sadaļām jābūt konfidenciālām un kāpēc: ...

| — | Tehnisko pielāgojumu komitejas (TPK) locekļiem un Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA) ekspertu grupas locekļiem:
  ☐ jā / ☐ jā, izņemot šādas sadaļas:...
  ☐ nē
  Ja nē, nepārprotami norādiet, kurām sadaļām jābūt konfidenciālām un kāpēc: ... |
| --- | --- |

—

Tehnisko pielāgojumu komitejas (TPK) locekļiem un Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA) ekspertu grupas locekļiem:

☐ jā / ☐ jā, izņemot šādas sadaļas:...

☐ nē

Ja nē, nepārprotami norādiet, kurām sadaļām jābūt konfidenciālām un kāpēc: ...

2. DAĻA

DATU AVOTS, DATU VALIDĒŠANAS PROCESS UN APTVĒRUMS

A.   Izmantotā metodika un datu avoti

A.1.   Metodika, pēc kuras aprēķina tirgū laisto EEI daudzumu

| Norādiet, pēc kādas metodikas aprēķināts tirgū laisto EEI daudzums saskaņā ar Komisijas 2017. gada 18. aprīļa Īstenošanas regulu (ES) 2017/699, ar ko nosaka kopīgu metodoloģiju katras dalībvalsts tirgū laisto elektrisko un elektronisko iekārtu (EEI) masas aprēķināšanai un kopīgu metodoloģiju katrā dalībvalstī radīto elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA) daudzuma masas aprēķināšanai (OV L 103, 19.4.2017., 17. lpp.).
  ... |
| --- |

Norādiet, pēc kādas metodikas aprēķināts tirgū laisto EEI daudzums saskaņā ar Komisijas 2017. gada 18. aprīļa Īstenošanas regulu (ES) 2017/699, ar ko nosaka kopīgu metodoloģiju katras dalībvalsts tirgū laisto elektrisko un elektronisko iekārtu (EEI) masas aprēķināšanai un kopīgu metodoloģiju katrā dalībvalstī radīto elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA) daudzuma masas aprēķināšanai (OV L 103, 19.4.2017., 17. lpp.).

...

A.2.   Metodika, pēc kuras aprēķina EEIA savākšanas apjomu

Norādiet, kāda metodika izmantota EEIA savākšanas apjoma aprēķināšanai.

Ja metodikas pamatā ir to EEI vidējā masa, kuras ir laistas tirgū trīs iepriekšējos gados, norādiet datus par tirgū laisto EEI daudzumu trīs gados pirms pārskata gada.

| | Dalībvalsts tirgū laisto EEI kopējā masa (t) |
| --- | --- |
| Gads (viens gads pirms pārskata gada) | |
| Gads (divi gadi pirms pārskata gada) | |
| Gads (trīs gadi pirms pārskata gada) | |
| Vidējā masa trijos gados =
  (1 + 2 + 3 rindā norādīto daudzumu summa, dalīta ar 3) | |

Dalībvalsts tirgū laisto EEI kopējā masa (t)

Gads (viens gads pirms pārskata gada)

Gads (divi gadi pirms pārskata gada)

Gads (trīs gadi pirms pārskata gada)

Vidējā masa trijos gados =

(1 + 2 + 3 rindā norādīto daudzumu summa, dalīta ar 3)

A.3.   Datu avots

Aprakstiet, no kādiem avotiem ņemti dati par tālāk minētajām pozīcijām (piem., skaitīšana/valsts statistika/uzņēmumu vai sertificētu uzņēmumu vienību/aģentūru/asociāciju ziņošanas pienākumi/atkritumu sastāva apsekojumi/specifiski ietekmes novērtējumi, kas var būt paredzēti valsts tiesību aktos/relevanti normatīvie akti).

a)   Tirgū laistās EEI (1. tabula, 1. aile)

| Norādiet, kādi avoti izmantoti, vācot datus par tirgū laistajām EEI.
  ... |
| --- |

Norādiet, kādi avoti izmantoti, vācot datus par tirgū laistajām EEI.

...

b)   Radušies EEIA (1. tabula, 2. aile)

| Norādiet datus par radušos EEIA masu, kas aprēķināti ar EEIA aprēķina rīku, un norādiet EEIA aprēķina rīka datu atjauninājumus, ja tādi ir.
  Dalībvalstīm, kas par EEIA savākšanas apjomu ziņo, par pamatu ņemot radušos EEIA, šie dati jānorāda obligāti. Dalībvalstis, kas par EEIA savākšanas apjomu ziņo, pamatojoties uz to EEI vidējo masu, kas laistas tirgū trīs iepriekšējos gados, šos datus var norādīt brīvprātīgi.
  ... |
| --- |

Norādiet datus par radušos EEIA masu, kas aprēķināti ar EEIA aprēķina rīku, un norādiet EEIA aprēķina rīka datu atjauninājumus, ja tādi ir.

Dalībvalstīm, kas par EEIA savākšanas apjomu ziņo, par pamatu ņemot radušos EEIA, šie dati jānorāda obligāti. Dalībvalstis, kas par EEIA savākšanas apjomu ziņo, pamatojoties uz to EEI vidējo masu, kas laistas tirgū trīs iepriekšējos gados, šos datus var norādīt brīvprātīgi.

...

c)   Savāktie EEIA (1. tabula, 3., 4., 5. un 6. aile)

| Norādiet, kādi avoti izmantoti, vācot datus par pa visiem kanāliem savāktajiem EEIA. Ņemiet vērā, ka savākto EEIA daudzums saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 7. panta 2. punktu ir to EEIA daudzums,
  a) kas saņemti savākšanas vietās un apstrādes kompleksos;
  b) kas ir nodoti izplatītājiem;
  c) ko dalīti ir savākuši ražotāji vai trešās personas, kuras darbojas to vārdā.
  Konkrēti norādiet, vai ir izveidotas sistēmas, lai turētāji un izplatītāji varētu EEIA nodot atpakaļ vismaz bez maksas, kā to paredz Direktīvas 2012/19/ES 5. pants, un sniedziet informāciju par datiem, ko varat saņemt no šīm sistēmām.
  ... |
| --- |

Norādiet, kādi avoti izmantoti, vācot datus par pa visiem kanāliem savāktajiem EEIA. Ņemiet vērā, ka savākto EEIA daudzums saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 7. panta 2. punktu ir to EEIA daudzums,

a) kas saņemti savākšanas vietās un apstrādes kompleksos;

b) kas ir nodoti izplatītājiem;

c) ko dalīti ir savākuši ražotāji vai trešās personas, kuras darbojas to vārdā.

Konkrēti norādiet, vai ir izveidotas sistēmas, lai turētāji un izplatītāji varētu EEIA nodot atpakaļ vismaz bez maksas, kā to paredz Direktīvas 2012/19/ES 5. pants, un sniedziet informāciju par datiem, ko varat saņemt no šīm sistēmām.

...

d)   EEIA sagatavošana atkārtotai izmantošanai, reciklēšana un atgūšana (2. tabula, 1., 2. un 5. aile)

| Ņemiet vērā, ka saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 11. panta 2. punktu ir jāizmanto dati par EEIA, to komponentu un materiālu vai vielu masu, kas pēc pienācīgas apstrādes saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 8. panta 2. punktu nonāk (ielaide) kompleksā, kur notiek sagatavošana atkārtotai izmantošanai vai reciklēšana, vai atgūšana.
  Norādiet, no kādiem avotiem iegūti dati par EEIA sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, reciklēšanu un atgūšanu saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 11. panta 4. punktu.
  Norādiet atšķirību starp ielaidi kompleksā, kur notiek sagatavošana atkārtotai izmantošanai, ielaidi reciklēšanas kompleksā, ielaidi incinerācijas (vai kausēšanas) procesā un ielaidi (enerģijas) atgūšanas kompleksā.
  ... |
| --- |

Ņemiet vērā, ka saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 11. panta 2. punktu ir jāizmanto dati par EEIA, to komponentu un materiālu vai vielu masu, kas pēc pienācīgas apstrādes saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 8. panta 2. punktu nonāk (ielaide) kompleksā, kur notiek sagatavošana atkārtotai izmantošanai vai reciklēšana, vai atgūšana.

Norādiet, no kādiem avotiem iegūti dati par EEIA sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, reciklēšanu un atgūšanu saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 11. panta 4. punktu.

Norādiet atšķirību starp ielaidi kompleksā, kur notiek sagatavošana atkārtotai izmantošanai, ielaidi reciklēšanas kompleksā, ielaidi incinerācijas (vai kausēšanas) procesā un ielaidi (enerģijas) atgūšanas kompleksā.

...

e)   Apstrādātie EEIA (2. tabula, 7., 8. un 9. aile)

| Norādiet, no kādiem avotiem iegūti dati par dalībvalstī apstrādātajiem EEIA un par citā dalībvalstī vai ārpus Savienības apstrādātajiem EEIA.
  Vispārīgi aprakstiet dalībvalstī pieejamās apstrādes sistēmas un norādiet, vai apstrādes prasības vai savākto EEIA apstrādes minimālie kvalitātes standarti dalībvalstī atšķiras no Direktīvas 2012/19/ES VII pielikuma vai ir pat stingrāki. Tādā gadījumā šīs prasības vai standartus aprakstiet.
  ... |
| --- |

Norādiet, no kādiem avotiem iegūti dati par dalībvalstī apstrādātajiem EEIA un par citā dalībvalstī vai ārpus Savienības apstrādātajiem EEIA.

Vispārīgi aprakstiet dalībvalstī pieejamās apstrādes sistēmas un norādiet, vai apstrādes prasības vai savākto EEIA apstrādes minimālie kvalitātes standarti dalībvalstī atšķiras no Direktīvas 2012/19/ES VII pielikuma vai ir pat stingrāki. Tādā gadījumā šīs prasības vai standartus aprakstiet.

...

B.   Datu avotu kvalitāte/Datu validācijas process

B.1.   Datu avotu kvalitāte

| Aprakstiet dažādo izmantoto avotu kvalitāti (tostarp problēmas ar datu kvalitāti un to, kā nākotnē iecerēts kvalitāti uzlabot).
  ... |
| --- |

Aprakstiet dažādo izmantoto avotu kvalitāti (tostarp problēmas ar datu kvalitāti un to, kā nākotnē iecerēts kvalitāti uzlabot).

...

B.2.   Pie atšķirīgām kategorijām piederīgas, tirgū laistas EEI – aplēšu kvalitāte

| Ja, pirms datus savāc dalībvalstis, tos vāc operatori par citām EEI kategorijām, nevis Direktīvā 2012/19/ES noteiktajām, vai par apakškategorijām, izskaidrojiet, kādas EEI kategorijas vai apakškategorijas tiek izmantotas un kā datus par šīm kategorijām pārveido datos par Direktīvas 2012/19/ES EEI kategorijām. |
| --- |

Ja, pirms datus savāc dalībvalstis, tos vāc operatori par citām EEI kategorijām, nevis Direktīvā 2012/19/ES noteiktajām, vai par apakškategorijām, izskaidrojiet, kādas EEI kategorijas vai apakškategorijas tiek izmantotas un kā datus par šīm kategorijām pārveido datos par Direktīvas 2012/19/ES EEI kategorijām.

B.3.   Mērķrādītāju sasniegšanas monitorings

| Aprakstiet valsts pasākumus, ar kuriem iecerēts veicināt savākšanas, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, reciklēšanas un atgūšanas mērķrādītāju sasniegšanu.
  Sniedziet informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 14. pantu informētu EEI lietotājus un veicinātu iesaistīšanos EEIA apsaimniekošanā.
  Ja ziņo par EEIA daudzumiem kategorijās “Apstrādāti citā dalībvalstī” un “Apstrādāti ārpus ES”, norādiet:






  — | vai šo eksportu ņem vērā, aprēķinot atgūšanas apjomus, kā arī sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un reciklēšanas apjomus, |
| --- | --- |

Aprakstiet valsts pasākumus, ar kuriem iecerēts veicināt savākšanas, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, reciklēšanas un atgūšanas mērķrādītāju sasniegšanu.

Sniedziet informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai saskaņā ar Direktīvas 2012/19/ES 14. pantu informētu EEI lietotājus un veicinātu iesaistīšanos EEIA apsaimniekošanā.

Ja ziņo par EEIA daudzumiem kategorijās “Apstrādāti citā dalībvalstī” un “Apstrādāti ārpus ES”, norādiet:

—

vai šo eksportu ņem vērā, aprēķinot atgūšanas apjomus, kā arī sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un reciklēšanas apjomus,

| — | kā izvedināti šo eksportēto daudzumu atgūšanas apjomi un sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un reciklēšanas apjomi. |
| --- | --- |

—

kā izvedināti šo eksportēto daudzumu atgūšanas apjomi un sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un reciklēšanas apjomi.

Ja noteikts, ka papildus Direktīvas 2012/19/ES 10. panta 2. punktā prasītajiem pierādījumiem ir jāiesniedz dokumentāri pierādījumi, lai kompetentās iestādes varētu dot eksporta apstiprinājumu, aprakstiet, kādi dokumentāri pierādījumi ir vajadzīgi.

...

B.4.   Datu salāgošana un konsekvence

| Aprakstiet, kādi pasākumi veikti, lai novērstu importēto EEIA dubulto uzskaiti, jo tos nedrīkst ieskaitīt importētājas dalībvalsts mērķrādītāju sasniegšanā un norādīt pie apstrādes, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, reciklēšanas un atgūšanas.
  Aprakstiet visas korekcijas attiecībā uz importa un eksporta uzskaiti, piemēram, lai būtu ņemts vērā privātais imports un eksports vai maldinošas deklarācijas (lietotas EEI, nevis EEIA) u. c.
  ... |
| --- |

Aprakstiet, kādi pasākumi veikti, lai novērstu importēto EEIA dubulto uzskaiti, jo tos nedrīkst ieskaitīt importētājas dalībvalsts mērķrādītāju sasniegšanā un norādīt pie apstrādes, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, reciklēšanas un atgūšanas.

Aprakstiet visas korekcijas attiecībā uz importa un eksporta uzskaiti, piemēram, lai būtu ņemts vērā privātais imports un eksports vai maldinošas deklarācijas (lietotas EEI, nevis EEIA) u. c.

...

B.5.   Datu validēšanas process

| Aprakstiet procesu, kurā pārliecinās par datu derīgumu.
  Sniedziet ziņas par inspicēšanas un monitoringa sistēmām, ko dalībvalstī izmanto, lai pārliecinātos par Direktīvas 2012/19/ES īstenošanu.
  ... |
| --- |

Aprakstiet procesu, kurā pārliecinās par datu derīgumu.

Sniedziet ziņas par inspicēšanas un monitoringa sistēmām, ko dalībvalstī izmanto, lai pārliecinātos par Direktīvas 2012/19/ES īstenošanu.

...

C.   Pilnīgums/aptvērums

| C.1. Vai iepriekš apskatītie datu avoti aptver visu sektoru?
  ☐ Jā / ☐ Nē |
| --- |

C.1. Vai iepriekš apskatītie datu avoti aptver visu sektoru?

☐ Jā / ☐ Nē

| C.2. Vai saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/699 attiecībā uz tirgū laistajām EEI tiek izmantotas pamatotas aplēses?
  ☐ Jā / ☐ Nē |
| --- |

C.2. Vai saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/699 attiecībā uz tirgū laistajām EEI tiek izmantotas pamatotas aplēses?

☐ Jā / ☐ Nē

| C.3. Vai tiek izmantotas pamatotas aplēses attiecībā uz savāktajiem un apstrādātajiem EEIA, kas tiek ņemtas vērā, ziņojot par attiecīgo mērķrādītāju sasniegšanu?
  ☐ Jā / ☐ Nē
  Ja jā, aprakstiet metodi, ar kādu šādas aplēses ir izdarītas, un norādiet relevantus dokumentus, kas ir šo aplēšu pamatā.
  ... |
| --- |

C.3. Vai tiek izmantotas pamatotas aplēses attiecībā uz savāktajiem un apstrādātajiem EEIA, kas tiek ņemtas vērā, ziņojot par attiecīgo mērķrādītāju sasniegšanu?

☐ Jā / ☐ Nē

Ja jā, aprakstiet metodi, ar kādu šādas aplēses ir izdarītas, un norādiet relevantus dokumentus, kas ir šo aplēšu pamatā.

...

| C.4. Vai tiek izmantotas pamatotas aplēses attiecībā uz to reciklēto un atgūto materiālu vidējo procentuālo daļu, kas iegūti no EEIA un EEIA komponentiem, kas tiek ņemtas vērā, ziņojot par attiecīgo mērķrādītāju sasniegšanu?
  ☐ Jā / ☐ Nē
  Ja jā, aprakstiet metodi, ar kādu šādas aplēses ir izdarītas, un norādiet relevantus dokumentus, kas ir šo aplēšu pamatā.
  ... |
| --- |

C.4. Vai tiek izmantotas pamatotas aplēses attiecībā uz to reciklēto un atgūto materiālu vidējo procentuālo daļu, kas iegūti no EEIA un EEIA komponentiem, kas tiek ņemtas vērā, ziņojot par attiecīgo mērķrādītāju sasniegšanu?

☐ Jā / ☐ Nē

Ja jā, aprakstiet metodi, ar kādu šādas aplēses ir izdarītas, un norādiet relevantus dokumentus, kas ir šo aplēšu pamatā.

...

| C.5. Kādu daļu vai aplēsto daļu (%) no savāktajiem un apstrādātajiem EEIA aptver ziņošanas shēma?
  ... |
| --- |

C.5. Kādu daļu vai aplēsto daļu (%) no savāktajiem un apstrādātajiem EEIA aptver ziņošanas shēma?

...

D.   Citi

D.1.   Datu iztrūkumi

| Ja trūkst obligāto datu, aprakstiet nepilnību iemeslus un sniedziet informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai situāciju novērstu.
  ... |
| --- |

Ja trūkst obligāto datu, aprakstiet nepilnību iemeslus un sniedziet informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai situāciju novērstu.

...

D.2.   Ticamības pārbaude

Norādiet, vai ir iestājusies kāda no tālāk aprakstītajām situācijām.

| 1. | Tirgū laisto EEI daudzums ir mazāks par 10 kg uz vienu iedzīvotāju gadā. |
| --- | --- |

1.

Tirgū laisto EEI daudzums ir mazāks par 10 kg uz vienu iedzīvotāju gadā.

☐ Jā / ☐ Nē

| 2. | Savākto EEIA daudzums ir lielāks par tirgū laisto EEI daudzumu. |
| --- | --- |

2.

Savākto EEIA daudzums ir lielāks par tirgū laisto EEI daudzumu.

☐ Jā / ☐ Nē

| 3. | EEIA savākšanas apjoms ir lielāks par 75 % no tirgū laistajām EEI vai lielāks par 100 % no radītajiem EEIA. |
| --- | --- |

3.

EEIA savākšanas apjoms ir lielāks par 75 % no tirgū laistajām EEI vai lielāks par 100 % no radītajiem EEIA.

☐ Jā / ☐ Nē

| 4. | Apstrādāto EEIA daudzums ir lielāks par savākto EEIA daudzumu. |
| --- | --- |

4.

Apstrādāto EEIA daudzums ir lielāks par savākto EEIA daudzumu.

☐ Jā / ☐ Nē

| 5. | Reciklēto EEIA daudzums (t. sk. sagatavošana atkārtotai izmantošanai) ir lielāks par EEIA atgūšanas daudzumu (t. sk. sagatavošana atkārtotai izmantošanai). |
| --- | --- |

5.

Reciklēto EEIA daudzums (t. sk. sagatavošana atkārtotai izmantošanai) ir lielāks par EEIA atgūšanas daudzumu (t. sk. sagatavošana atkārtotai izmantošanai).

☐ Jā / ☐ Nē

| 6. | Reciklēšanas apjoms (t. sk. sagatavošana atkārtotai izmantošanai) pārsniedz 95 %. |
| --- | --- |

6.

Reciklēšanas apjoms (t. sk. sagatavošana atkārtotai izmantošanai) pārsniedz 95 %.

☐ Jā / ☐ Nē

| 7. | Atgūšanas apjoms (t. sk. sagatavošana atkārtotai izmantošanai) pārsniedz 99 %. |
| --- | --- |

7.

Atgūšanas apjoms (t. sk. sagatavošana atkārtotai izmantošanai) pārsniedz 99 %.

☐ Jā / ☐ Nē

| 8. | Laikrindu pārrāvums (laika gaitā ievērojami mainījušies paziņotie daudzumi) |
| --- | --- |

8.

Laikrindu pārrāvums (laika gaitā ievērojami mainījušies paziņotie daudzumi)

☐ Jā / ☐ Nē

Ja atbilde uz vienu vai vairākiem jautājumiem ir “jā”, sniedziet papildu informāciju par šo parādību un tās iemesliem.

...

E.   Atšķirības no iepriekšējos gados ziņotajiem datiem

| Aprakstiet un izskaidrojiet jebkādas būtiskas metodoloģiskas izmaiņas pašreizējā pārskata gadā izmantotajā pieejā, ko izmanto datu vākšanā vai validēšanā, vai EEIA savākšanas un atgūšanas apjomu aprēķināšanā, salīdzinājumā ar iepriekšējos pārskata gados izmantoto pieeju un metodiku.
  ... |
| --- |

Aprakstiet un izskaidrojiet jebkādas būtiskas metodoloģiskas izmaiņas pašreizējā pārskata gadā izmantotajā pieejā, ko izmanto datu vākšanā vai validēšanā, vai EEIA savākšanas un atgūšanas apjomu aprēķināšanā, salīdzinājumā ar iepriekšējos pārskata gados izmantoto pieeju un metodiku.

...

F.   Galvenās valsts tīmekļa vietnes, atsauces dokumenti un publikācijas

| Norādiet visus citus relevantos informācijas avotus, tostarp ziņojumus, kuros iztirzāti datu kvalitātes aspekti, tvērums vai citi izpildes aspekti, piemēram, ražotāju atbildības organizāciju ziņojumus par sasniegumiem EEIA savākšanas, apstrādes un reciklēšanas jomā, ziņojumus par EEIA savākšanas un apstrādes paraugpraksi, ziņojumus par EEIA importu un eksportu un visus citus datu un informācijas avotus saistībā ar EEIA.
  ... |
| --- |

Norādiet visus citus relevantos informācijas avotus, tostarp ziņojumus, kuros iztirzāti datu kvalitātes aspekti, tvērums vai citi izpildes aspekti, piemēram, ražotāju atbildības organizāciju ziņojumus par sasniegumiem EEIA savākšanas, apstrādes un reciklēšanas jomā, ziņojumus par EEIA savākšanas un apstrādes paraugpraksi, ziņojumus par EEIA importu un eksportu un visus citus datu un informācijas avotus saistībā ar EEIA.

...

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/86

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/2194

(2019. gada 29. novembris)

par paraksta tiesību piešķiršanu (ECB/2019/33)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PREZIDENTE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 38. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk tekstā – “ECBS Statūti”) 38. pantā noteikts, ka Eiropas Centrālās bankas (ECB) juridiskās saistības ar trešām personām apliecina ar prezidenta parakstu vai divu ECB Valdes locekļu parakstiem, vai ar divu tādu ECB darbinieku parakstiem, kurus prezidents likumīgi pilnvarojis parakstīt dokumentus ECB vārdā. Lai veicinātu efektīvus darba procesus ECB, darbiniekiem saskaņā ar to ECB veiktajām funkcijām vajadzētu būt pilnvarotiem ECB vārdā uzņemties juridiskas saistības pret trešām personām. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk tekstā – “ECBS Statūti”) 38. pantā noteikts, ka Eiropas Centrālās bankas (ECB) juridiskās saistības ar trešām personām apliecina ar prezidenta parakstu vai divu ECB Valdes locekļu parakstiem, vai ar divu tādu ECB darbinieku parakstiem, kurus prezidents likumīgi pilnvarojis parakstīt dokumentus ECB vārdā. Lai veicinātu efektīvus darba procesus ECB, darbiniekiem saskaņā ar to ECB veiktajām funkcijām vajadzētu būt pilnvarotiem ECB vārdā uzņemties juridiskas saistības pret trešām personām.

| (2) | Ar šo lēmumu atbalsta funkciju vadītājam, rīkojoties prezidenta vārdā, tiek piešķirtas tiesības pamatotos izņēmuma gadījumos pilnvarot darbiniekus ECB vārdā uzņemties juridiskas saistības pret trešām personām. |
| --- | --- |

(2)

Ar šo lēmumu atbalsta funkciju vadītājam, rīkojoties prezidenta vārdā, tiek piešķirtas tiesības pamatotos izņēmuma gadījumos pilnvarot darbiniekus ECB vārdā uzņemties juridiskas saistības pret trešām personām.

| (3) | Personām, kas nav ECB darbinieki, dažkārt nepieciešams rīkoties kā ECB pārstāvjiem un realizēt tiesības ECB vārdā, vai ECB vārdā uzņemties juridiskas saistības pret trešām personām, piemēram, pieņemot darbus no ECB pakalpojumu sniedzējiem vai veicot kopīgu iepirkumu ar citām Savienības iestādēm. Tādēļ atbalsta funkciju vadītājam, rīkojoties prezidenta vārdā, vajadzētu būt iespējai izņēmuma gadījumos pilnvarot šādas personas saskaņā ar ECB norādījumiem uzņemties juridiskas saistības ECB vārdā. |
| --- | --- |

(3)

Personām, kas nav ECB darbinieki, dažkārt nepieciešams rīkoties kā ECB pārstāvjiem un realizēt tiesības ECB vārdā, vai ECB vārdā uzņemties juridiskas saistības pret trešām personām, piemēram, pieņemot darbus no ECB pakalpojumu sniedzējiem vai veicot kopīgu iepirkumu ar citām Savienības iestādēm. Tādēļ atbalsta funkciju vadītājam, rīkojoties prezidenta vārdā, vajadzētu būt iespējai izņēmuma gadījumos pilnvarot šādas personas saskaņā ar ECB norādījumiem uzņemties juridiskas saistības ECB vārdā.

| (4) | Šis lēmums neierobežo konkrētus pašreizējus vai turpmākus prezidenta pilnvarojumus uzņemties juridiskas saistības ECB vārdā saskaņā ar ECBS Statūtu 38. pantu, |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums neierobežo konkrētus pašreizējus vai turpmākus prezidenta pilnvarojumus uzņemties juridiskas saistības ECB vārdā saskaņā ar ECBS Statūtu 38. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Funkcionālās paraksta tiesības

1.   Saskaņā ar to funkcijām personas tiek pilnvarotas savās attiecīgajās atbildības jomās ECB vārdā uzņemties juridiskas saistības pret trešām personām, kā precizēts I un II pielikumā.

2.   Lai noteiktu kategoriju saskaņā ar 1. punktu, gadījumos, kuros nav iespējams skaidri noteikt uzņemto saistību neto vērtību, veic pamatotu un piesardzīgu aplēsi. Šajā aplēsē ņem vērā iespējamos riskus ECB, jo īpaši finanšu un reputācijas riskus.

2. pants

Paraksta tiesības ar īpašu pilnvarojumu

1.   Gadījumos, uz kuriem neattiecas 1. pants, un ja tas ir pamatoti, atbalsta funkciju vadītājam, rīkojoties prezidenta vārdā, izņēmuma gadījumos tiek piešķirtas tiesības pilnvarot citus ECB darbiniekus (darbiniekus vai īstermiņa līguma darbiniekus) ECB vārdā uzņemties juridiskas saistības pret trešām personām.

2.   Atbalsta funkciju vadītājs sniedz prezidentam gada pārskatu par lēmumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz saskaņā ar 1. punktu piešķirtajām tiesībām.

3. pants

Paraksta tiesību pilnvarojums trešām personām

1.   Jautājumos, kas ietilpst atbalsta funkciju vadītāja atbildības jomās, atbalsta funkciju vadītājam, rīkojoties prezidenta vārdā, tiek piešķirtas tiesības izņēmuma gadījumos pilnvarot personas, kas nav ECB darbinieki, ECB vārdā uzņemties juridiskas saistības pret trešām personām saskaņā ar ECB norādījumiem, lai īstenotu līgumus, ko ECB noslēgusi ar šādām personām vai iestādēm, ar kurām šī persona saistīta.

2.   Tas neietver tiesības pilnvaras nodot tālāk.

4. pants

ECB pilnvaroto parakstītāju saraksts

ECB darbinieki, kuri pilnvaroti ECB vārdā uzņemties juridiskas saistības pret trešām personām, tiek uzskaitīti ECB pilnvaroto parakstītāju sarakstā, kā minēts Lēmuma ECB/2004/2 (1) 14. panta 2. punktā.

1

5. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2020. gada 1. janvārī.

Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 29. novembrī

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  Lēmums ECB/2004/2 (2004. gada 19. februāris), ar kuru pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp).

1

---

I PIELIKUMS

| Kategorija | Funkcionālās paraksta tiesības | Neto vērtība |
| --- | --- | --- |
| B | ECB Valdes locekļi, izņemot prezidentu; Uzraudzības valdes priekšsēdētājs, atbalsta funkciju vadītājs | Bez ierobežojuma, ja paraksta kopā ar C vai austākas kategorijas parakstītāju |
| C | Visi darbinieki, kuri ieņem amatu, kas atbilst K vai L algu grupai | Virs 2 000 000 euro, ja paraksta kopā ar B kategorijas parakstītāju |
| Līdz 2 000 000 euro, ja paraksta kopā ar D vai augstākas kategorijas parakstītāju |
| D | Visi darbinieki, kuri ieņem amatu, kas atbilst I vai J algu grupai
  Darbinieku komitejas pārstāvis | Līdz 2 000 000 euro, ja paraksta kopā ar C vai augstākas kategorijas parakstītāju |
| Līdz 20 000 euro, ja paraksta kopā ar E vai augstākas kategorijas parakstītāju |
| E | Projektu vadītāji, kurus ieceļ projekta vadības grupas priekšsēdētājs | Līdz 20 000 euro, ja paraksta kopā ar D vai augstākas kategorijas parakstītāju |
| Līdz 1 000 euro, ja paraksta kopā ar E vai augstākas kategorijas parakstītāju |

Kategorija

Funkcionālās paraksta tiesības

Neto vērtība

B

ECB Valdes locekļi, izņemot prezidentu; Uzraudzības valdes priekšsēdētājs, atbalsta funkciju vadītājs

Bez ierobežojuma, ja paraksta kopā ar C vai austākas kategorijas parakstītāju

C

Visi darbinieki, kuri ieņem amatu, kas atbilst K vai L algu grupai

Virs 2 000 000 euro, ja paraksta kopā ar B kategorijas parakstītāju

Līdz 2 000 000 euro, ja paraksta kopā ar D vai augstākas kategorijas parakstītāju

D

Visi darbinieki, kuri ieņem amatu, kas atbilst I vai J algu grupai

Darbinieku komitejas pārstāvis

Līdz 2 000 000 euro, ja paraksta kopā ar C vai augstākas kategorijas parakstītāju

Līdz 20 000 euro, ja paraksta kopā ar E vai augstākas kategorijas parakstītāju

E

Projektu vadītāji, kurus ieceļ projekta vadības grupas priekšsēdētājs

Līdz 20 000 euro, ja paraksta kopā ar D vai augstākas kategorijas parakstītāju

Līdz 1 000 euro, ja paraksta kopā ar E vai augstākas kategorijas parakstītāju

---

II PIELIKUMS

Dažām saistību kategorijām piemēro šādas atkāpes no I pielikuma.

| Saistību kategorijas | Paraksta tiesības |
| --- | --- |
| Darba attiecības | Pilnvarotie parakstītāji DG/HR |
| Vēstule par iecelšanu amatā, uzsākot darba attiecības vai paaugstinot amatā | |
| — | ECB Valdes locekļi un K un L algu grupai atbilstošie amati |

Saistību kategorijas

Paraksta tiesības

Darba attiecības

Pilnvarotie parakstītāji DG/HR

Vēstule par iecelšanu amatā, uzsākot darba attiecības vai paaugstinot amatā

—

ECB Valdes locekļi un K un L algu grupai atbilstošie amati

| — | Viens B kategorijas parakstītājs un viens C kategorijas parakstītājs |
| --- | --- |

—

Viens B kategorijas parakstītājs un viens C kategorijas parakstītājs

| — | I un J algu grupai atbilstošie amati |
| --- | --- |

—

I un J algu grupai atbilstošie amati

| — | Viens C kategorijas parakstītājs un viens D kategorijas parakstītājs |
| --- | --- |

—

Viens C kategorijas parakstītājs un viens D kategorijas parakstītājs

| — | Jebkurš cits darbinieks, norīkotais darbinieks vai praktikants |
| --- | --- |

—

Jebkurš cits darbinieks, norīkotais darbinieks vai praktikants

| — | Viens D kategorijas parakstītājs un viens E kategorijas parakstītājs |
| --- | --- |

—

Viens D kategorijas parakstītājs un viens E kategorijas parakstītājs

Turpmākas izmaiņas vēstulē par iecelšanu amatā un citi dokumenti, ar kuriem maina nodarbinātības statusu (piemēram, līguma pagarināšana, pārcelšana amatā un cita mobilitāte)

| — | ECB Valdes locekļi un K un L algu grupai atbilstošie amati |
| --- | --- |

—

ECB Valdes locekļi un K un L algu grupai atbilstošie amati

| — | Viens C kategorijas parakstītājs un viens D kategorijas parakstītājs |
| --- | --- |

—

Viens C kategorijas parakstītājs un viens D kategorijas parakstītājs

| — | Jebkurš cits darbinieks, norīkotais darbinieks vai praktikants |
| --- | --- |

—

Jebkurš cits darbinieks, norīkotais darbinieks vai praktikants

| — | Viens D kategorijas parakstītājs un viens E kategorijas parakstītājs |
| --- | --- |

—

Viens D kategorijas parakstītājs un viens E kategorijas parakstītājs

Iepirkums

Paraksta tiesības

Dokumenti, kas ietekmē piegādātāju juridisko statusu iepirkuma procedūrās, jo īpaši līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas un noraidīšanas vēstules (izņemot līguma parakstīšanu)

Iepirkuma procedūras, kurām nav izveidota iepirkuma komiteja:

Viens D kategorijas parakstītājs un viens E kategorijas parakstītājs, kurš pārstāv iepirkuma par budžetu atbildīgo struktūrvienību.

Iepirkuma procedūras, kurām izveidota iepirkuma komiteja:

Iepirkuma komitejas priekšsēdētājs vai, tā prombūtnes laikā, cits D kategorijas parakstītājs, kurš pārstāv iepirkuma par budžetu atbildīgo struktūrvienību, un viens pilnvarots parakstītājs no Centrālās iepirkuma nodaļas.

Līgumu pārvaldība

Paraksta tiesības par budžetu atbildīgajā struktūrvienībā

Līgumu grozījumi

Parastos gadījumos: parakstītāji atbilstoši līguma grozījumu vērtībai saskaņā ar I pielikumu.

Izņēmuma gadījumos:

| — | būtiskiem grozījumiem – tādu parakstītāju paraksti, kuri ir tādā pašā kategorijā kā sākotnējās līguma parakstīšanas parakstītāji, |
| --- | --- |

—

būtiskiem grozījumiem – tādu parakstītāju paraksti, kuri ir tādā pašā kategorijā kā sākotnējās līguma parakstīšanas parakstītāji,

| — | nelieliem grozījumiem – vismaz viena D kategorijas parakstītāja un viena E kategorijas parakstītāja paraksti. |
| --- | --- |

—

nelieliem grozījumiem – vismaz viena D kategorijas parakstītāja un viena E kategorijas parakstītāja paraksti.

Līgumu izbeigšana

Tādu parakstītāju paraksti, kuri ir tādā pašā kategorijā kā sākotnējās līguma parakstīšanas parakstītāji.

Citi līgumu pārvaldības pasākumi, piemēram, pieņemšanas sertifikāts, ieskaits, līgumā paredzētie līguma pagarinājumi.

Vajadzīgi vismaz viena D kategorijas parakstītāja un viena E kategorijas parakstītāja paraksti, ja vien līguma vērtība vai nozīmīgums neparedz augstāku kategoriju.

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/91

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/2195

(2019. gada 5. decembris),

ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (ECB/2019/39)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 16. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības atļaut emitēt euro banknotes Eiropas Savienībā. Šīs tiesības ietver kompetenci veikt pasākumus, lai aizsargātu euro banknošu kā maksāšanas līdzekļa integritāti. Lēmumā ECB/2010/14 (1) paredzēti kopēji noteikumi un procedūras euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudei, kā arī to atkārtotai laišanai apgrozībā. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot un interpretējot Lēmumu ECB/2010/14, vajadzīgi vairāki tehniski grozījumi un dažu noteikumu, procedūru un definīciju papildu precizējumi un uzlabojumi. Jo īpaši vajadzīgi precīzāki norādījumi un definīcijas attiecībā uz datiem, kas jāsniedz par apstrādāto, nederīgo un atkārtoti apgrozībā laisto euro banknošu skaitu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības atļaut emitēt euro banknotes Eiropas Savienībā. Šīs tiesības ietver kompetenci veikt pasākumus, lai aizsargātu euro banknošu kā maksāšanas līdzekļa integritāti. Lēmumā ECB/2010/14 (1) paredzēti kopēji noteikumi un procedūras euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudei, kā arī to atkārtotai laišanai apgrozībā. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot un interpretējot Lēmumu ECB/2010/14, vajadzīgi vairāki tehniski grozījumi un dažu noteikumu, procedūru un definīciju papildu precizējumi un uzlabojumi. Jo īpaši vajadzīgi precīzāki norādījumi un definīcijas attiecībā uz datiem, kas jāsniedz par apstrādāto, nederīgo un atkārtoti apgrozībā laisto euro banknošu skaitu.

| (2) | Pašlaik 3. kategorijas banknotes jānodod nacionālajām centrālajām bankām nekavējoties vai ne vēlāk kā 20 darbdienas pēc to noguldīšanas banknošu apstrādes iekārtā. Tā kā 3. kategorijas banknotes dažreiz tiek sajauktas ar 4.a un 4.b kategorijas banknotēm, tas noved pie lielāka autentisko banknošu skaita nevajadzīgas nosūtīšanas turpmākai analīzei. Tādēļ jāparedz 3. kategorijas banknošu atkārtota apstrāde, lai tās varētu nodalīt no 4.a un 4.b kategorijas banknotēm. |
| --- | --- |

(2)

Pašlaik 3. kategorijas banknotes jānodod nacionālajām centrālajām bankām nekavējoties vai ne vēlāk kā 20 darbdienas pēc to noguldīšanas banknošu apstrādes iekārtā. Tā kā 3. kategorijas banknotes dažreiz tiek sajauktas ar 4.a un 4.b kategorijas banknotēm, tas noved pie lielāka autentisko banknošu skaita nevajadzīgas nosūtīšanas turpmākai analīzei. Tādēļ jāparedz 3. kategorijas banknošu atkārtota apstrāde, lai tās varētu nodalīt no 4.a un 4.b kategorijas banknotēm.

| (3) | Lēmuma ECB/2010/14 IV pielikumā sīki izklāstīti dati, kas jāvāc no skaidrās naudas apstrādes iestādēm. Skaidrības labad sīkāk jāprecizē sniedzamo datu detaļas, lai nodrošinātu, ka tie ir pēc iespējas pilnīgāki un precīzāki. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma ECB/2010/14 IV pielikumā sīki izklāstīti dati, kas jāvāc no skaidrās naudas apstrādes iestādēm. Skaidrības labad sīkāk jāprecizē sniedzamo datu detaļas, lai nodrošinātu, ka tie ir pēc iespējas pilnīgāki un precīzāki.

| (4) | Ar Lēmumu ECB/2013/10 (2) tika ieviesti jauni noteikumi, lai pielāgotos turpmākām euro banknošu sērijām un precizētu un uzlabotu dažas procedūras attiecībā uz euro banknošu atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības. Līdz ar to nepieciešami arī daži grozījumi Lēmuma ECB/2010/14 noteikumos. |
| --- | --- |

(4)

Ar Lēmumu ECB/2013/10 (2) tika ieviesti jauni noteikumi, lai pielāgotos turpmākām euro banknošu sērijām un precizētu un uzlabotu dažas procedūras attiecībā uz euro banknošu atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības. Līdz ar to nepieciešami arī daži grozījumi Lēmuma ECB/2010/14 noteikumos.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2010/14, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2010/14,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu ECB/2010/14 groza šādi:

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 2. panta 13. punktu:

  “13)   “euro banknotes” ir banknotes, kas atbilst Lēmuma ECB/2013/10 (*1) vai jebkura cita tiesību akta, ar kuru aizstāj vai papildina minēto lēmumu, prasībām un ECB Padomes noteiktajām tehniskajām specifikācijām.


  (*1)  Lēmums ECB/2013/10 (2013. gada 19. aprīlis) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 2. panta 13. punktu:

“13)   “euro banknotes” ir banknotes, kas atbilst Lēmuma ECB/2013/10 (*1) vai jebkura cita tiesību akta, ar kuru aizstāj vai papildina minēto lēmumu, prasībām un ECB Padomes noteiktajām tehniskajām specifikācijām.

(*1)  Lēmums ECB/2013/10 (2013. gada 19. aprīlis) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.).”;"

*1

| 2) | lēmuma I pielikumu aizstāj ar šī lēmuma I pielikumu; |
| --- | --- |

2)

lēmuma I pielikumu aizstāj ar šī lēmuma I pielikumu;

| 3) | lēmuma IIa pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikumu; |
| --- | --- |

3)

lēmuma IIa pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikumu;

| 4) | lēmuma IV pielikumu aizstāj ar šā lēmuma III pielikumu. |
| --- | --- |

4)

lēmuma IV pielikumu aizstāj ar šā lēmuma III pielikumu.

2. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Skaidrās naudas apstrādes iestādes dalībvalstīs, kas ievieš euro pēc šī lēmuma pieņemšanas dienas, šo lēmumu piemēro no dienas, kurā dalībvalsts, kurā tās atrodas, ievieš euro.

Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 5. decembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  Lēmums ECB/2010/14 (2010. gada 16. septembris) par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2013/10 (2013. gada 19. aprīlis) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

‘I PIELIKUMS

BANKNOŠU APSTRĀDES IEKĀRTAS

1.   Vispārējās tehniskās prasības

| 1.1. | Lai kvalificētos par banknošu apstrādes iekārtu, tai jāspēj apstrādāt euro banknotes, klasificējot atsevišķas euro banknotes un nodalot tās pēc to klasifikācijas bez iekārtas operatora iejaukšanās, kā paredzēts IIa un IIb pielikumā. Izņemot monētu izsniegšanas iekārtas (coin dispensing machines, CDM), banknošu apstrādes iekārtai jābūt ierīcei, kurai vajadzīgajā skaitā paredzēti izvades kārtotājnodalījumi un/vai citi līdzekļi, kas nodrošina apstrādāto euro banknošu atbilstošu nodalīšanu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Banknošu apstrādes iekārtām jābūt pielāgojamām, lai nodrošinātu to iespējas atklāt jaunus viltojumus. Turklāt tām jābūt pielāgojamām, lai vajadzības gadījumā būtu iespējams noteikt vairāk vai mazāk ierobežojošus standartus šķirošanai pēc derīguma. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Banknošu apstrādes iekārtu kategorijas

Banknošu apstrādes iekārtas ir paša klienta darbinātas iekārtas vai operatora apkalpotas iekārtas.

1. tabula

Paša klienta darbinātas iekārtas

| A. | Paša klienta darbinātas iekārtas, kurās skaidrā nauda tiek noguldīta ar klienta datu izsekošanas iespēju |
| --- | --- |

A.

Paša klienta darbinātas iekārtas, kurās skaidrā nauda tiek noguldīta ar klienta datu izsekošanas iespēju

1.

Skaidrās naudas iemaksu bankomāti (Cash-in machines, CIM)

Skaidrās naudas iemaksu bankomāti (CIM) ļauj klientiem, izmantojot bankas karti vai citus līdzekļus, noguldīt euro banknotes savos bankas kontos, bet tiem nav nekādu skaidrās naudas izsniegšanas funkciju. Skaidrās naudas iemaksu bankomātos tiek pārbaudīts euro banknošu autentiskums un nodrošināta konta turētāja datu izsekojamība; derīguma pārbaudes nav obligātas.

2.

Skaidrās naudas apstrādes iekārtas (Cash-recycling machines, CRM)

Skaidrās naudas apstrādes iekārtas (CRM) ļauj klientiem, izmantojot bankas karti vai citus līdzekļus, noguldīt euro banknotes savos bankas kontos, kā arī debetēt no tiem euro banknotes. Skaidrās naudas apstrādes iekārtās tiek pārbaudīts euro banknošu autentiskums un derīgums, kā arī nodrošināta konta turētāja datu izsekojamība. Naudas izņemšanai no skaidrās naudas apstrādes iekārtām var tikt izmantotas derīgas īstās euro banknotes, ko citi klienti tajās noguldījuši iepriekšējos darījumos.

3.

Kombinētie skaidrās naudas iemaksu bankomāti (Combined cash-in machines, CCM)

Kombinētie skaidrās naudas iemaksu bankomāti (CCM) ļauj klientiem, izmantojot bankas karti vai citus līdzekļus, noguldīt euro banknotes savos bankas kontos, kā arī debetēt no tiem euro banknotes. Skaidrās naudas iemaksu bankomātos tiek pārbaudīts euro banknošu autentiskums un nodrošināta konta turētāja datu izsekojamība; derīguma pārbaudes nav obligātas. Naudas izņemšanai no kombinētajiem skaidrās naudas iemaksu bankomātiem netiek izmantotas euro banknotes, ko citi klienti tajās noguldījuši iepriekšējos darījumos, bet tikai atsevišķi tajos ievietotas euro banknotes.

| B. | Skaidrās naudas izmaksu bankomāti (COM) |
| --- | --- |

B.

Skaidrās naudas izmaksu bankomāti (COM)

4.

Skaidrās naudas izmaksu bankomāti (Cash-out machines, COM)

Skaidrās naudas izmaksu bankomāti (COM) ir bankomāti, kuros pirms euro banknošu izmaksas klientiem tiek pārbaudīts to autentiskums un derīgums. Skaidrās naudas izmaksu bankomātos tiek izmantotas euro banknotes, kuras tajos ievieto skaidrās naudas apstrādes iestādes vai kuras tiek ievietotas no citām automatizētām sistēmām (piemēram, tirdzniecības automātiem).

| C. | Monētu izsniegšanas iekārtas (CDM) |
| --- | --- |

C.

Monētu izsniegšanas iekārtas (CDM)

5.

Monētu izsniegšanas iekārtas (Coin Dispensing Machines, CDM)

Monētu izsniegšanas iekārtas (CDM) ļauj klientiem iegūt monētas, ievietojot banknotes. Pirms monētu izsniegšanas CDM pārbauda euro banknošu autentiskumu. Šīs euro banknotes netiek laistas atkārtotā apgrozībā.

CRM var izmantot kā CIM vai CCM, ja detektoru sistēmas, programmatūra un pārējie komponenti tās pamatfunkciju veikšanai ir tādi paši kā ECB tīmekļa vietnē norādītais CRM tips (*1).

CCM var izmantot kā CIM, ja detektoru sistēmas, programmatūra un pārējie komponenti to pamatfunkciju veikšanai ir tādi paši kā ECB tīmekļa vietnē norādītais CCM tips.

2. tabula

Operatora apkalpotas iekārtas

| 1. | Banknošu apstrādes iekārtas (Banknote processing machines, BPM) | Banknošu apstrādes iekārtās (BPM) pārbauda euro banknošu autentiskumu un derīgumu. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Banknošu autentifikācijas iekārtas (Banknote authentication machines, BAM) | Banknošu autentifikācijas iekārtās (BAM) pārbauda euro banknošu autentiskumu. |
| 3. | Kasiera palīgierīces skaidrās naudas apstrādei (Teller assistant recycling machines, TARM) | Kasiera palīgierīces skaidrās naudas apstrādei (TARM) izmanto skaidrās naudas apstrādes iestādes, kas pārbauda euro banknošu autentiskumu un derīgumu. Naudas izņemšanai no kasiera palīgierīcēm skaidrās naudas apstrādei var tikt izmantotas derīgas īstās euro banknotes, ko citi klienti tajās noguldījuši iepriekšējos darījumos. Turklāt šīs iekārtas droši uzglabā euro banknotes un skaidrās naudas apstrādes iestādēm ļauj kreditēt vai debetēt klientu banku kontus. |
| 4. | Kasiera palīgierīces skaidrās naudas autentiskuma pārbaudei (Teller assistant machines, TAM) | Kasiera palīgierīces skaidrās naudas autentiskuma pārbaudei (TAM) izmanto skaidrās naudas apstrādes iestādes, kas pārbauda euro banknošu autentiskumu. Turklāt šīs iekārtas droši uzglabā euro banknotes un skaidrās naudas apstrādes iestādēm ļauj kreditēt vai debetēt klientu banku kontus. |

1.

Banknošu apstrādes iekārtas (Banknote processing machines, BPM)

Banknošu apstrādes iekārtās (BPM) pārbauda euro banknošu autentiskumu un derīgumu.

2.

Banknošu autentifikācijas iekārtas (Banknote authentication machines, BAM)

Banknošu autentifikācijas iekārtās (BAM) pārbauda euro banknošu autentiskumu.

3.

Kasiera palīgierīces skaidrās naudas apstrādei (Teller assistant recycling machines, TARM)

Kasiera palīgierīces skaidrās naudas apstrādei (TARM) izmanto skaidrās naudas apstrādes iestādes, kas pārbauda euro banknošu autentiskumu un derīgumu. Naudas izņemšanai no kasiera palīgierīcēm skaidrās naudas apstrādei var tikt izmantotas derīgas īstās euro banknotes, ko citi klienti tajās noguldījuši iepriekšējos darījumos. Turklāt šīs iekārtas droši uzglabā euro banknotes un skaidrās naudas apstrādes iestādēm ļauj kreditēt vai debetēt klientu banku kontus.

4.

Kasiera palīgierīces skaidrās naudas autentiskuma pārbaudei (Teller assistant machines, TAM)

Kasiera palīgierīces skaidrās naudas autentiskuma pārbaudei (TAM) izmanto skaidrās naudas apstrādes iestādes, kas pārbauda euro banknošu autentiskumu. Turklāt šīs iekārtas droši uzglabā euro banknotes un skaidrās naudas apstrādes iestādēm ļauj kreditēt vai debetēt klientu banku kontus.

Operatora apkalpotām iekārtām banknotes jāapstrādā pakās.

Iekārta, kas pārbaudīta un ECB interneta vietnē iekļauta CRM vai CIM/CCM sarakstā, var tikt attiecīgi izmantota kā TARM vai TAM. Šādā gadījumā tās drīkst apkalpot vienīgi skaidrās naudas apstrādes iestāžu darbinieki.

3.   Banknošu apstrādes iekārtu tipi

Eurosistēma pārbauda banknošu apstrādes iekārtu tipus. Banknošu apstrādes iekārtu tipus iedala atbilstoši to detektorsistēmām, programmatūrai un citām to galveno funkciju izpildes nodrošināšanas sastāvdaļām. Šīs funkcijas ir: a) īstu euro banknošu autentifikācija; b) to euro banknošu atklāšana un nodalīšana, kuras ir iespējami viltojumi; c) nederīgo banknošu atklāšana un, ja vajadzīgs, nodalīšana no derīgajām; un d) tādu priekšmetu atpazīšana, kurus atzīst par iespējamiem euro banknošu viltojumiem, un, ja vajadzīgs, tādu euro banknošu konstatēšana, kuru autentiskums nav skaidri nosakāms.

---

(*1)  www.ecb.europa.eu.’

*1

---

II PIELIKUMS

‘IIA PIELIKUMS

EURO BANKNOŠU KLASIFIKĀCIJA UN APSTRĀDE PAŠA KLIENTA DARBINĀTĀS IEKĀRTĀS

Euro banknotes klasificē, iedalot vienā no turpmāk norādītajām kategorijām, un tās tiek nodalītas atbilstoši savai kategorijai. Iekārtās, kurās nepārbauda euro banknotes pēc to derīguma, banknotes nav jāiedala euro banknošu 4.a un 4.b kategorijā.

1. tabula

Euro banknošu klasifikācija un apstrāde paša klienta darbinātās iekārtās, kurās skaidrā nauda tiek noguldīta ar klienta datu izsekošanas iespēju

| Kategorija | Īpašības | Apstrāde |
| --- | --- | --- |
| 1. | Objekti, kas netiek atpazīti kā euro banknotes | Netiek atpazīti kā euro banknotes jebkura norādītā iemesla dēļ:






  — | iekārtai neparedzētas euro banknotes, |

Kategorija

Īpašības

Apstrāde

1.

Objekti, kas netiek atpazīti kā euro banknotes

Netiek atpazīti kā euro banknotes jebkura norādītā iemesla dēļ:

—

iekārtai neparedzētas euro banknotes,

| — | nav euro banknotes, |
| --- | --- |

—

nav euro banknotes,

| — | ir euro banknotēm līdzīgi priekšmeti, |
| --- | --- |

—

ir euro banknotēm līdzīgi priekšmeti,

| — | nepareizs izskats un forma, |
| --- | --- |

—

nepareizs izskats un forma,

| — | atlocīts(-i) liels(-i) stūris(-i) vai noplēsts(-i) fragments(-i), |
| --- | --- |

—

atlocīts(-i) liels(-i) stūris(-i) vai noplēsts(-i) fragments(-i),

| — | ievades vai padeves kļūda iekārtā |
| --- | --- |

—

ievades vai padeves kļūda iekārtā

Iekārta nodod atpakaļ klientam.

2.

Iespējami euro banknošu viltojumi

Izskats un forma tiek atpazīta, bet trūkst viena vai vairāku ar iekārtu pārbaudīto autentifikācijas elementu vai tie ievērojami pārsniedz pieļaujamo novirzi no normas.

Izņem no apgrozības.

Nekavējoties, bet ne vēlāk kā 20 darbdienu laikā no banknotes iemaksas iekārtā jānodod kompetentajām nacionālajām iestādēm autentifikācijai, sniedzot informāciju par konta turētāju. Nedrīkst ieskaitīt klienta kontā.

3.

Euro banknotes, kuru autentiskums nav skaidri nosakāms

Izskats un forma tiek atpazīta, taču kvalitātes noviržu un/vai pieļaujamo noviržu pārsniegšanas dēļ netiek atpazīti visi ar iekārtu pārbaudītie autentifikācijas elementi. Parasti tās ir nederīgas euro banknotes.

Izņem no apgrozības.

Euro banknotes nekavējoties, bet ne vēlāk kā 20 darbdienu laikā no banknotes iemaksas iekārtā nodod NCB autentifikācijai.

Informāciju par konta turētāju glabā astoņas nedēļas kopš šo euro banknošu atklāšanas iekārtā. Šai informācijai jābūt pieejamai pēc NCB pieprasījuma. Vienojoties ar NCB, informāciju, kas nodrošina konta turētāja izsekojamību, kopā ar šīm euro banknotēm var nodot minētajai NCB.

Drīkst ieskaitīt klienta kontā.

4.a

Euro banknotes, kas tiek atpazītas kā īstas un derīgas

Visu ar iekārtu veikto autentifikācijas un derīguma pārbaužu rezultāti ir pozitīvi.

Var atkārtoti laist apgrozībā.

Tiek ieskaitītas klienta kontā.

4.b

Euro banknotes, kas tiek atpazītas kā īstas, bet nederīgas

Visu ar iekārtu veikto autentifikācijas pārbaužu rezultāti ir pozitīvi. Vismaz viens pārbaudītais derīguma kritērijs devis negatīvu rezultātu.

Nevar izmantot atkārtotai laišanai apgrozībā; nodod atpakaļ NCB.

Tiek ieskaitītas klienta kontā.

Īpaši noteikumi attiecībā uz 1. tabulu:

| 1. | Banknošu apstrādes iekārta 2. un 3. kategorijas euro banknotes neatdod atpakaļ klientam, ja iekārtai ir noguldījuma darījuma atcelšanas funkcija. Šādu euro banknošu glabāšanu iekārtā pēc darījuma atcelšanas var īstenot, ja konkrētajā iekārtā paredzēta vieta banknošu pagaidu glabāšanai. |
| --- | --- |

1.

Banknošu apstrādes iekārta 2. un 3. kategorijas euro banknotes neatdod atpakaļ klientam, ja iekārtai ir noguldījuma darījuma atcelšanas funkcija. Šādu euro banknošu glabāšanu iekārtā pēc darījuma atcelšanas var īstenot, ja konkrētajā iekārtā paredzēta vieta banknošu pagaidu glabāšanai.

| 2. | 3. kategorijas euro banknotes var netikt fiziski nošķirtas no 4.a vai 4.b kategorijas euro banknotēm. Ja nenotiek banknošu fiziska nošķiršana, jauktās 3., 4.a un 4.b kategorijas euro banknošu nodošanai NCB joprojām piemēro 3. kategorijas euro banknošu termiņu un prasības klientu izsekošanai. |
| --- | --- |

2.

3. kategorijas euro banknotes var netikt fiziski nošķirtas no 4.a vai 4.b kategorijas euro banknotēm. Ja nenotiek banknošu fiziska nošķiršana, jauktās 3., 4.a un 4.b kategorijas euro banknošu nodošanai NCB joprojām piemēro 3. kategorijas euro banknošu termiņu un prasības klientu izsekošanai.

| 3. | Arī sajaucot 3. kategorijas euro banknotes ar 4.a vai 4.b kategorijas banknotēm, 3. kategorijas euro banknotes var atkārtoti apstrādāt jebkurā veiksmīgi pārbaudītā banknošu apstrādes iekārtā. Pēc tam šīs banknotes uzskata par tādām, kuras klasificējusi otrā banknošu apstrādes iekārta, saglabājot sākotnējo 3. kategorijas banknošu izsekojamību līdz sākotnējam konta turētājam gadījumam, ja otrā iekārta šīs banknotes noraida kā euro banknotes, kuru autentiskums nav skaidri nosakāms.

  2. tabula


  Euro banknošu klasifikācija un apstrāde skaidrās naudas izmaksu bankomātos (COM)









  Kategorija | Īpašības | Apstrāde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Objekti, kas netiek atpazīti kā euro banknotes | Netiek atpazīti kā euro banknotes jebkura norādītā iemesla dēļ:






  — | iekārtai neparedzētas euro banknotes, |

3.

Arī sajaucot 3. kategorijas euro banknotes ar 4.a vai 4.b kategorijas banknotēm, 3. kategorijas euro banknotes var atkārtoti apstrādāt jebkurā veiksmīgi pārbaudītā banknošu apstrādes iekārtā. Pēc tam šīs banknotes uzskata par tādām, kuras klasificējusi otrā banknošu apstrādes iekārta, saglabājot sākotnējo 3. kategorijas banknošu izsekojamību līdz sākotnējam konta turētājam gadījumam, ja otrā iekārta šīs banknotes noraida kā euro banknotes, kuru autentiskums nav skaidri nosakāms.

2. tabula

Euro banknošu klasifikācija un apstrāde skaidrās naudas izmaksu bankomātos (COM)

Kategorija

Īpašības

Apstrāde

1.

Objekti, kas netiek atpazīti kā euro banknotes

Netiek atpazīti kā euro banknotes jebkura norādītā iemesla dēļ:

—

iekārtai neparedzētas euro banknotes,

| — | nav euro banknotes, |
| --- | --- |

—

nav euro banknotes,

| — | ir euro banknotēm līdzīgi priekšmeti, |
| --- | --- |

—

ir euro banknotēm līdzīgi priekšmeti,

| — | nepareizs izskats un forma, |
| --- | --- |

—

nepareizs izskats un forma,

| — | atlocīts(-i) liels(-i) stūris(-i) vai noplēsts(-i) fragments(-i), |
| --- | --- |

—

atlocīts(-i) liels(-i) stūris(-i) vai noplēsts(-i) fragments(-i),

| — | ievades vai padeves kļūda iekārtā |
| --- | --- |

—

ievades vai padeves kļūda iekārtā

Nevar izsniegt klientiem.

2.

Iespējami euro banknošu viltojumi

Izskats un forma tiek atpazīta, bet trūkst viena vai vairāku ar iekārtu pārbaudīto autentifikācijas elementu vai tie ievērojami pārsniedz pieļaujamo novirzi no normas.

Nevar izsniegt klientiem.

Nekavējoties, bet ne vēlāk kā 20 darbdienu laikā no banknotes atklāšanas iekārtā jānodod kompetentajām nacionālajām iestādēm autentifikācijai, sniedzot informāciju par konta turētāju, ja tā pieejama.

3.

Euro banknotes, kuru autentiskums nav skaidri nosakāms

Izskats un forma tiek atpazīta, taču kvalitātes noviržu un/vai pieļaujamo noviržu pārsniegšanas dēļ netiek atpazīti visi ar iekārtu pārbaudītie autentifikācijas elementi. Parasti tās ir nederīgas euro banknotes.

Nevar izsniegt klientiem.

Euro banknotes nekavējoties, bet ne vēlāk kā 20 darbadienu laikā no banknotes iemaksas iekārtā nodod NCB autentifikācijai.

4.a

Euro banknotes, kas tiek atpazītas kā īstas un derīgas

Visu ar iekārtu veikto autentifikācijas un derīguma pārbaužu rezultāti ir pozitīvi.

Var izsniegt klientiem.

4.b

Euro banknotes, kas tiek atpazītas kā īstas, bet nederīgas

Visu ar iekārtu veikto autentifikācijas pārbaužu rezultāti ir pozitīvi.

Vismaz viens pārbaudītais derīguma kritērijs devis negatīvu rezultātu.

Nevar izsniegt klientiem; nodod atpakaļ NCB.

Īpaši noteikumi attiecībā uz 2. tabulu:

| 1. | 1., 2. un 3. kategorijas euro banknotes var netikt fiziski nošķirtas. Ja sajauktas kopā, visas trīs kategorijas uzskata par 2. kategorijas euro banknotēm. Ja 1., 2. un 3. kategorijas euro banknotes var tikt nošķirtas, izmantojot citu banknošu apstrādes iekārtu, vai, ja tam piekrīt NCB, ar apmācīta personāla palīdzību, ar tām rīkojas saskaņā ar 2. tabulu. |
| --- | --- |

1.

1., 2. un 3. kategorijas euro banknotes var netikt fiziski nošķirtas. Ja sajauktas kopā, visas trīs kategorijas uzskata par 2. kategorijas euro banknotēm. Ja 1., 2. un 3. kategorijas euro banknotes var tikt nošķirtas, izmantojot citu banknošu apstrādes iekārtu, vai, ja tam piekrīt NCB, ar apmācīta personāla palīdzību, ar tām rīkojas saskaņā ar 2. tabulu.

| 2. | 3. kategorijas euro banknotes var netikt fiziski nošķirtas no 4.a un 4.b kategorijas euro banknotēm. Ja nenotiek banknošu fiziska nošķiršana, jauktās 3., 4.a un 4.b kategorijas euro banknošu nodošanai NCB joprojām piemēro 3. kategorijai noteikto termiņu. |
| --- | --- |

2.

3. kategorijas euro banknotes var netikt fiziski nošķirtas no 4.a un 4.b kategorijas euro banknotēm. Ja nenotiek banknošu fiziska nošķiršana, jauktās 3., 4.a un 4.b kategorijas euro banknošu nodošanai NCB joprojām piemēro 3. kategorijai noteikto termiņu.

| 3. | Arī sajaucot 3. kategorijas euro banknotes ar 4.a vai 4.b kategorijas banknotēm, 3. kategorijas euro banknotes var atkārtoti apstrādāt jebkurā veiksmīgi pārbaudītā banknošu apstrādes iekārtā. Pēc tam šīs banknotes uzskata par tādām, kuras klasificējusi otrā banknošu apstrādes iekārta.;

  3. tabula


  Euro banknošu klasifikācija un apstrāde monētu izsniegšanas iekārtās (CDM)






  Monētu izsniegšanas iekārtām jāpārbauda saņemto banknošu autentiskums un jāsaglabā iekārtā tās banknotes, par kurām ir aizdomas, ka tās ir viltotas, bet tās nav fiziski jānodala pa kategorijām.
  Banknotes, par kurām ir aizdomas, ka tās ir viltotas, nekavējoties, bet ne vēlāk kā 20 darbadienu laikā no banknotes atklāšanas iekārtā jānodod kompetentajām nacionālajām iestādēm autentifikācijai, sniedzot informāciju par konta turētāju, ja tā pieejama.
  Monētu izsniegšanas iekārtu saņemtās banknotes var atkārtoti apstrādāt jebkurā veiksmīgi pārbaudītā banknošu apstrādes iekārtā, pēc tam tās uzskatot par tādām, kuras klasificējusi šāda iekārta. Saglabā informāciju, ja tā pieejama, par tādu banknošu konta turētāju, kas atkārtotas apstrādes laikā klasificētas kā 2. vai 3. kategorijas banknotes. |
| --- | --- |

3.

Arī sajaucot 3. kategorijas euro banknotes ar 4.a vai 4.b kategorijas banknotēm, 3. kategorijas euro banknotes var atkārtoti apstrādāt jebkurā veiksmīgi pārbaudītā banknošu apstrādes iekārtā. Pēc tam šīs banknotes uzskata par tādām, kuras klasificējusi otrā banknošu apstrādes iekārta.;

3. tabula

Euro banknošu klasifikācija un apstrāde monētu izsniegšanas iekārtās (CDM)

Monētu izsniegšanas iekārtām jāpārbauda saņemto banknošu autentiskums un jāsaglabā iekārtā tās banknotes, par kurām ir aizdomas, ka tās ir viltotas, bet tās nav fiziski jānodala pa kategorijām.

Banknotes, par kurām ir aizdomas, ka tās ir viltotas, nekavējoties, bet ne vēlāk kā 20 darbadienu laikā no banknotes atklāšanas iekārtā jānodod kompetentajām nacionālajām iestādēm autentifikācijai, sniedzot informāciju par konta turētāju, ja tā pieejama.

Monētu izsniegšanas iekārtu saņemtās banknotes var atkārtoti apstrādāt jebkurā veiksmīgi pārbaudītā banknošu apstrādes iekārtā, pēc tam tās uzskatot par tādām, kuras klasificējusi šāda iekārta. Saglabā informāciju, ja tā pieejama, par tādu banknošu konta turētāju, kas atkārtotas apstrādes laikā klasificētas kā 2. vai 3. kategorijas banknotes.

---

III PIELIKUMS

‘IV PIELIKUMS

DATU VĀKŠANA NO SKAIDRĀS NAUDAS APSTRĀDES IESTĀDĒM

1.   Mērķi

Datu vākšanas mērķis ir nodrošināt, lai nacionālās centrālās bankas (NCB) un Eiropas Centrālā banka (ECB) varētu uzraudzīt skaidrās naudas apstrādes iestāžu darbības un pārraudzīt skaidrās naudas apriti.

2.   Vispārīgie principi

| 2.1. | Dati par banknošu apstrādes iekārtām jāsniedz tikai tad, ja šīs iekārtas izmanto saskaņā ar šo lēmumu. Monētu izsniegšanas iekārtas (CDM) ir atbrīvotas no pārskatu sniegšanas prasībām. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Skaidrās naudas apstrādes iestādes savu dalībvalstu NCB regulāri sniedz šādu informāciju:






  — | informāciju par struktūrvienībām, kurās notiek skaidrās naudas apstrāde, piemēram, filiāļu birojiem, un |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

informāciju par struktūrvienībām, kurās notiek skaidrās naudas apstrāde, piemēram, filiāļu birojiem, un

| — | informāciju par banknošu apstrādes iekārtām un bankomātiem. |
| --- | --- |

—

informāciju par banknošu apstrādes iekārtām un bankomātiem.

| 2.3. | Turklāt skaidrās naudas apstrādes iestādes, kas ar banknošu apstrādes iekārtām un bankomātiem atkārtoti apgrozībā laiž euro banknotes, savu dalībvalstu NCB regulāri sniedz šādu informāciju:






  — | informāciju par skaidrās naudas operāciju apjomu (apstrādātais euro banknošu skaits) banknošu apstrādes iekārtās un bankomātos, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

informāciju par skaidrās naudas operāciju apjomu (apstrādātais euro banknošu skaits) banknošu apstrādes iekārtās un bankomātos,

| — | informāciju par nomaļajām kredītiestāžu filiālēm, kur skaidrās naudas operāciju apjoms ir ļoti neliels un banknošu derīguma pārbaude tiek veikta manuāli. |
| --- | --- |

—

informāciju par nomaļajām kredītiestāžu filiālēm, kur skaidrās naudas operāciju apjoms ir ļoti neliels un banknošu derīguma pārbaude tiek veikta manuāli.

3.   Datu veids un pārskatu sniegšanas prasības

| 3.1. | Atkarībā no savākto datu rakstura tos iedala pamatdatos un operatīvajos datos. |
| --- | --- |

3.1.

Pamatdati

| 3.2. | Uz pamatdatiem attiecas informācija par: a) katru skaidrās naudas apstrādes iestādi un to darbībā esošajām banknošu apstrādes iekārtām un skaidrās naudas izsniegšanas iekārtām un b) nomaļajām kredītiestāžu filiālēm. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pamatdatus NCB nosūta šā lēmuma piemērošanas dienā un turpmāk ik pēc sešiem mēnešiem. Jāiesniedz 1. papildinājuma paraugā norādītie dati, lai gan NCB tos var pieprasīt iesniegt citā formātā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Uzraudzības vajadzībām NCB var nolemt vākt datus vietējā, piemēram, filiāļu biroju, līmenī. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | NCB var prasīt skaidrās naudas apstrādes iestādēm norādīt skaidrās naudas apstrādes iekārtas (CRM), kas tiek izmantotas kā kombinētie skaidrās naudas iemaksu bankomāti (CCM) vai skaidrās naudas iemaksu bankomāti (CIM), un CCM, kas tiek izmantoti kā CIM. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Jāiesniedz 3. papildinājuma paraugā norādītie dati par nomaļajām filiālēm, lai gan NCB tos var pieprasīt iesniegt citā formātā. |
| --- | --- |

3.6.

Operatīvie dati

| 3.7. | Dati, ko skaidrās naudas apstrādes iestādes iegūst euro banknošu apstrādē un atkārtotā laišanā apgrozībā, tiek klasificēti kā operatīvie dati. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | NCB no operatīvo datu sniegšanas pienākuma var nolemt atbrīvot citus uzņēmumus, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1338/2001 (1) 6. panta 1. punktā, ja euro banknošu skaits, ko tie ar skaidrās naudas izsniegšanas iekārtām atkārtoti laiduši apgrozībā, ir mazāks nekā NCB noteiktais slieksnis. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Datus sagatavo ik pēc sešiem mēnešiem. Datus sniedz NCB ne vēlāk kā divus mēnešus pēc attiecīgā pārskata perioda, t. i., februāra beigās un augusta beigās. Datus var sagatavot, izmantojot 2. papildinājumā norādīto paraugu. Pārejas laikā NCB var prasīt datus sniegt katru mēnesi, ja tās to jau prasījušas pirms šī lēmuma spēkā stāšanās, vai NCB var prasīt datus sniegt katru ceturksni. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Datus sagatavo skaidrās naudas apstrādes iestādes, kas fiziski apstrādā euro banknotes. Ja skaidrās naudas apstrādes iestāde citai skaidrās naudas apstrādes iestādei kā ārpakalpojumus uztic pārbaudīt banknošu autentiskumu un derīgumu, datus sagatavo šī izraudzītā iestāde atbilstoši 3. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Skaidrās naudas apstrādes iestādes datus sniedz kā vienības (apjomu), ko apkopo nacionālajā līmenī un iedala pēc euro banknošu nominālvērtības. Netiek prasīts dalījums pēc banknošu sērijas. Attiecībā uz kredītiestāžu nomaļajām filiālēm operatīvos datus sniedz atsevišķi. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Uzraudzības vajadzībām NCB var nolemt vākt datus vietējā, piemēram, filiāļu biroju, līmenī. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Skaidrās naudas apstrādes iestādēm, kas banknošu autentiskumu un derīgumu kā ārpakalpojumus uzticējušas pārbaudīt citām skaidrās naudas apstrādes iestādēm, NCB var pieprasīt iesniegt datus par šīm izraudzītajām iestādēm, t.sk. ārpakalpojumu līgumus. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Jāiesniedz dati par nomaļajām filiālēm, kā norādīts 3. papildinājuma paraugā, lai gan NCB tos var pieprasīt sagatavot citā formātā un vienoties ar skaidrās naudas apstrādes iestādēm par plašāku datu vākšanu. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Konfidencialitāte un datu publiskošana

| 4.1. | Par konfidenciāliem uzskata gan pamatdatus, gan arī operatīvos datus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | NCB un ECB var nolemt publicēt pārskatus vai statistiskos datus, kuros izmantoti saskaņā ar šo pielikumu iegūtie dati. Jebkurā no šādām publikācijām informācija ir apkopota tādā veidā, lai to nevarētu attiecināt uz atsevišķiem datu sniedzējiem. |
| --- | --- |

4.2.

1. papildinājums

PĀRSKATA PARAUGS

Pamatdati

Šī informācija jāiesniedz:

[NCB nosaukums; kontaktinformācija uzziņām; adrese]

1.   Informācija par skaidrās naudas apstrādes iestādi

Skaidrās naudas apstrādes iestādes nosaukums:

Centrālā biroja adrese:

Pasta indekss:

Pilsēta:

Iela:

Uzņēmējsabiedrības veids:

| — | Kredītiestāde |
| --- | --- |

—

Kredītiestāde

| — | Valūtas maiņas punkts |
| --- | --- |

—

Valūtas maiņas punkts

| — | Skaidrās naudas pārvadājumu uzņēmums, kas nav maksājumu iestāde |
| --- | --- |

—

Skaidrās naudas pārvadājumu uzņēmums, kas nav maksājumu iestāde

| — | Tirdzniecības (mazumtirdzniecības) uzņēmums |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības (mazumtirdzniecības) uzņēmums

| — | Kazino |
| --- | --- |

—

Kazino

| — | Citi veidi, t.sk. maksājumu iestādes, kas nav iepriekš minētas (norādīt) |
| --- | --- |

—

Citi veidi, t.sk. maksājumu iestādes, kas nav iepriekš minētas (norādīt)

Kontaktpersonas:

Vārdi:

Tālruņi:

Telefaksi:

E-pasta adreses:

Ārpakalpojumu sniedzējs (ja attiecas)

Vārds:

Adrese:

Pasta indekss:

Pilsēta:

2.   Paša klienta darbinātas iekārtas

| Iekārtas kategorija | Identifikācijas numurs (2) | Ražotājs (2) | Iekārtas nosaukums (2) | Identifikācija (2)

  (detektorsistēmas/programmatūras versijas) | Kopējais skaits ekspluatācijā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skaidrās naudas iemaksu bankomāti (CIM) | | | | | |
| Skaidrās naudas apstrādes iekārtas (CRM) | | | | | |
| Kombinētie skaidrās naudas iemaksu bankomāti (CCM) | | | | | |
| Skaidrās naudas izmaksu bankomāti (COM) | | | | | |

Iekārtas kategorija

Identifikācijas numurs (2)

Ražotājs (2)

Iekārtas nosaukums (2)

Identifikācija (2)

(detektorsistēmas/programmatūras versijas)

Kopējais skaits ekspluatācijā

Skaidrās naudas iemaksu bankomāti (CIM)

Skaidrās naudas apstrādes iekārtas (CRM)

Kombinētie skaidrās naudas iemaksu bankomāti (CCM)

Skaidrās naudas izmaksu bankomāti (COM)

3.   Operatora apkalpotas iekārtas

| Iekārtas kategorija | Identifikācijas numurs (3) | Ražotājs (3) | Iekārtas nosaukums (3) | Identifikācija (3)

  (detektorsistēmas/programmatūras versijas) | Kopējais skaits ekspluatācijā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Banknošu apstrādes iekārtas (BPM) | | | | | |
| Banknošu autentifikācijas iekārtas (BAM) | | | | | |
| Kasiera palīgierīces skaidrās naudas apstrādei (TARM) | | | | | |
| Kasiera palīgierīces skaidrās naudas autentiskuma pārbaudei (TAM) | | | | | |

Iekārtas kategorija

Identifikācijas numurs (3)

Ražotājs (3)

Iekārtas nosaukums (3)

Identifikācija (3)

(detektorsistēmas/programmatūras versijas)

Kopējais skaits ekspluatācijā

Banknošu apstrādes iekārtas (BPM)

Banknošu autentifikācijas iekārtas (BAM)

Kasiera palīgierīces skaidrās naudas apstrādei (TARM)

Kasiera palīgierīces skaidrās naudas autentiskuma pārbaudei (TAM)

4.   Skaidrās naudas izsniegšanas iekārtas, kas nav iekļautas paša klienta darbinātu iekārtu tabulā

| | Kopējais skaits ekspluatācijā |
| --- | --- |
| Bankomāti (ATM) | |
| Termināļi ar pašpārbaudes iespēju (SCoT) | |
| Citi | |

Kopējais skaits ekspluatācijā

Bankomāti (ATM)

Termināļi ar pašpārbaudes iespēju (SCoT)

Citi

2. papildinājums

PĀRSKATA PARAUGS

Operatīvie dati

1.   Informācija par skaidrās naudas apstrādes iestādi

| Skaidrās naudas apstrādes iestādes nosaukums | |
| --- | --- |
| Pārskata periods | |

Skaidrās naudas apstrādes iestādes nosaukums

Pārskata periods

2.   Dati

Jāsniedz šādu datu apkopojums nacionālā vai reģionālā līmenī, kā pieprasa NCB, – neiekļaujot nomaļās filiāles.

| | Kopējais apstrādāto euro banknošu skaits | Euro banknotes, kas sašķirotas kā nederīgas | Euro banknotes, kas atkārtoti laistas apgrozībā |
| --- | --- | --- | --- |
| EUR 5 | | | |
| EUR 10 | | | |
| EUR 20 | | | |
| EUR 50 | | | |
| EUR 100 | | | |
| EUR 200 | | | |
| EUR 500 | | | |

Kopējais apstrādāto euro banknošu skaits

Euro banknotes, kas sašķirotas kā nederīgas

Euro banknotes, kas atkārtoti laistas apgrozībā

EUR 5

EUR 10

EUR 20

EUR 50

EUR 100

EUR 200

EUR 500

Tabulas slejā ar virsrakstu “Kopējais apstrādāto euro banknošu skaits” jānorāda kopējais banknošu skaits, kuru autentiskums un derīgums pārbaudīts banknošu apstrādes iekārtās, t. i., skaidrās naudas apstrādes iekārtās (CRM), skaidrās naudas izmaksu bankomātos (COM), kasiera palīgierīcēs skaidrās naudas apstrādei (TARM) un banknošu apstrādes iekārtās (BPM), kā arī kombinētajos skaidrās naudas iemaksu bankomātos (CCM) ar fakultatīvu derīguma pārbaudi. Datos nav iekļautas šādas banknotes: a) banknotes, kuru autentiskuma un derīguma pārbaudi veic manuāli, piemēram, kases operācijas vai atbalsta nodaļu operācijas; b) banknotes, attiecībā uz kurām banknošu apstrādes iekārtās pārbaudīts to autentiskums, bet ne derīgums, piemēram, banknotes, kas autentificētas skaidrās naudas iemaksu bankomātos (CIM), kombinētajos skaidrās naudas iemaksu bankomātos (CCM) (bez fakultatīvas derīguma pārbaudes), kasiera palīgierīcēs skaidrās naudas autentiskuma pārbaudei (TAM) un banknošu autentifikācijas iekārtās (BAM).

Sleja ar virsrakstu “Euro banknotes, kas sašķirotas kā nederīgas” ir apstrādāto euro banknošu kopējā skaita apakškopa, kurā jānorāda to banknošu skaits, kuras iekārtas klasificējušas kā īstas un nederīgas (t. i., 4.b kategorija). Šis datu postenis attiecas uz CRM, COM, TARM un BPM, kā arī CCM ar fakultatīvu derīguma pārbaudi.

Sleja ar virsrakstu “Euro banknotes, kas atkārtoti laistas apgrozībā” ir apstrādāto euro banknošu kopējā skaita apakškopa, kurā:

| a) | attiecībā uz CRM, COM un TARM jānorāda banknošu skaits, kuras iekārtas klasificējušas kā īstas un derīgas (t. i., 4.a kategorija) un kuras izsniegtas klientiem, kā norādīts iekārtas statistikā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz CRM, COM un TARM jānorāda banknošu skaits, kuras iekārtas klasificējušas kā īstas un derīgas (t. i., 4.a kategorija) un kuras izsniegtas klientiem, kā norādīts iekārtas statistikā;

| b) | attiecībā uz BPM un CCM ar fakultatīvu derīguma pārbaudi jānorāda banknošu skaits, kuras iekārtas klasificējušas kā īstas un derīgas (t. i., 4.a kategorija) un kuras nav nodotas atpakaļ NCB, bet tiek glabātas ar nolūku tās atkārtoti laist apgrozībā skaidras naudas aprites ciklā.






  To euro banknošu skaits, kuras izsniegtas no pašu klientu darbinātām iekārtām un skaidrās naudas izsniegšanas iekārtām | |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz BPM un CCM ar fakultatīvu derīguma pārbaudi jānorāda banknošu skaits, kuras iekārtas klasificējušas kā īstas un derīgas (t. i., 4.a kategorija) un kuras nav nodotas atpakaļ NCB, bet tiek glabātas ar nolūku tās atkārtoti laist apgrozībā skaidras naudas aprites ciklā.

To euro banknošu skaits, kuras izsniegtas no pašu klientu darbinātām iekārtām un skaidrās naudas izsniegšanas iekārtām

Ja NCB piemēro 7. pantā noteikto atbrīvojumu nomaļām filiālēm, šie dati ir obligāti attiecīgās dalībvalsts kredītiestādēm. Lai pārliecinātos, vai šie dati jāsniedz, kredītiestādes apspriežas ar savu NCB.

3. papildinājums

KREDĪTIESTĀŽU NOMAĻĀS FILIĀLES

Šo informāciju iesniedz tikai tās kredītiestādes, kurām ir nomaļās filiāles, kā minēts 7. panta 1. punktā.

| 1. | Informācija par kredītiestādi |
| --- | --- |

1.

Informācija par kredītiestādi

Kredītiestādes nosaukums

Pārskata periods

| 2. | Dati |
| --- | --- |

2.

Dati

Nomaļās kredītiestādes nosaukums

Adrese

To euro banknošu skaits, kuras izsniegtas no paša klienta darbinātām iekārtām un skaidrās naudas izsniegšanas iekārtām

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (
  OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.).

1

OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.).

(2)  (*) Šos ierakstus aizpilda, ievērojot atbilstošos ierakstus ECB interneta vietnē.

2

(3)  (*) Šos ierakstus aizpilda, ievērojot atbilstošos ierakstus ECB interneta vietnē.

3

---

Labojumi

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/104 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/104

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2019/2117 (2019. gada 29. novembris) ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību

(“Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 320, 2019. gada 11. decembris)

103. lappusē (1). zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

1

| “(1) | Vienīgi, lai atļautu vikuņas (Vicugna vicugna) vilnas šķiedras un tās apstrādes produktu starptautisku tirdzniecību tad, ja minētā vilna ir nocirpta dzīvām vikuņām. Šādas šķiedras apstrādes produktu tirdzniecība drīkst notikt tikai saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem:






  a) | ikvienai fiziskai vai juridiskai personai, kas vikuņas vilnas šķiedru apstrādā auduma vai apģērba ražošanas nolūkā, ir jālūdz attiecīgo izcelsmes valsts iestāžu [izcelsmes valstis ir valstis, kurās šī suga ir sastopama, proti, Argentīna, Bolīvija, Čīle, Ekvadora un Peru] atļauja izmantot “vikuņas izcelsmes valsts” vārdisko apzīmējumu, marķējumu vai logotipu, kas apstiprināts sugas areāla valstīs, kuras parakstījušas Konvenciju par vikuņu saglabāšanu un audzēšanu; |
| --- | --- | --- |

“(1)

a)

ikvienai fiziskai vai juridiskai personai, kas vikuņas vilnas šķiedru apstrādā auduma vai apģērba ražošanas nolūkā, ir jālūdz attiecīgo izcelsmes valsts iestāžu [izcelsmes valstis ir valstis, kurās šī suga ir sastopama, proti, Argentīna, Bolīvija, Čīle, Ekvadora un Peru] atļauja izmantot “vikuņas izcelsmes valsts” vārdisko apzīmējumu, marķējumu vai logotipu, kas apstiprināts sugas areāla valstīs, kuras parakstījušas Konvenciju par vikuņu saglabāšanu un audzēšanu;

| b) | tirgū laistajiem audumiem vai apģērbiem jābūt marķētiem vai identificētiem saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem:






  i) | starptautiskajā tirdzniecībā ar audumiem, kas darināti no dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, neatkarīgi no tā, vai audums izgatavots sugas areāla valstī vai ārpus tās, ir jāizmanto vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips, kas ļauj identificēt izcelsmes valsti. VICUÑA [IZCELSMES VALSTS] vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jābūt šādā veidolā:





  Šim vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jābūt auduma kreisajā pusē. Auduma eģes malās jābūt norādei VICUÑA [IZCELSMES VALSTS]; |
| --- | --- | --- |

b)

tirgū laistajiem audumiem vai apģērbiem jābūt marķētiem vai identificētiem saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem:

i)

starptautiskajā tirdzniecībā ar audumiem, kas darināti no dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, neatkarīgi no tā, vai audums izgatavots sugas areāla valstī vai ārpus tās, ir jāizmanto vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips, kas ļauj identificēt izcelsmes valsti. VICUÑA [IZCELSMES VALSTS] vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jābūt šādā veidolā:

Image 1

Šim vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jābūt auduma kreisajā pusē. Auduma eģes malās jābūt norādei VICUÑA [IZCELSMES VALSTS];

| ii) | starptautiskajā tirdzniecībā ar apģērbiem, kas darināti no dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, neatkarīgi no tā, vai apģērbs izgatavots sugas areāla valstī vai ārpus tās, ir jāizmanto b)i) punktā norādītais vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips. Šim vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jābūt uz apģērbā iestrādātas etiķetes. Ja apģērbs izgatavots ārpus izcelsmes valsts, papildus b)i) punktā minētajam vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jānorāda arī apģērba izgatavošanas valsts; |
| --- | --- |

ii)

starptautiskajā tirdzniecībā ar apģērbiem, kas darināti no dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, neatkarīgi no tā, vai apģērbs izgatavots sugas areāla valstī vai ārpus tās, ir jāizmanto b)i) punktā norādītais vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips. Šim vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jābūt uz apģērbā iestrādātas etiķetes. Ja apģērbs izgatavots ārpus izcelsmes valsts, papildus b)i) punktā minētajam vārdiskajam apzīmējumam, marķējumam vai logotipam jānorāda arī apģērba izgatavošanas valsts;

| c) | starptautiskajā tirdzniecībā ar amatniecības darinājumiem no dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, ja tie izgatavoti sugas areāla valstī, ir jāizmanto šāda izskata vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips VICUÑA [IZCELSMES VALSTS] – ARTESANÍA: |
| --- | --- |

c)

starptautiskajā tirdzniecībā ar amatniecības darinājumiem no dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, ja tie izgatavoti sugas areāla valstī, ir jāizmanto šāda izskata vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips VICUÑA [IZCELSMES VALSTS] – ARTESANÍA:

Image 2

| d) | ja audumu vai apģērbu izgatavo no dažādās izcelsmes valstīs iegūtas dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, jānorāda visu vilnas izcelsmes valstu vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips, kā paredzēts b)i) un b)ii) punktā; |
| --- | --- |

d)

ja audumu vai apģērbu izgatavo no dažādās izcelsmes valstīs iegūtas dzīvām vikuņām nocirptas vilnas, jānorāda visu vilnas izcelsmes valstu vārdiskais apzīmējums, marķējums vai logotips, kā paredzēts b)i) un b)ii) punktā;

| e) | visus pārējos īpatņus uzskata par I papildinājumā uzskaitītu sugu īpatņiem un attiecīgi regulē to tirdzniecību.” |
| --- | --- |

e)

visus pārējos īpatņus uzskata par I papildinājumā uzskaitītu sugu īpatņiem un attiecīgi regulē to tirdzniecību.”

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/105 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/105

---

Labojums Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2019/2158 (2019. gada 5. decembris) par metodoloģiju un procedūrām attiecībā uz datu noteikšanu un vākšanu par maksu noteicošiem faktoriem, kurus izmanto gada uzraudzības maksas aprēķināšanā (ECB/2019/38)

(“Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 327, 2019. gada 17. decembris)

104. lappusē 11. pantā:

tekstu:

“Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

lasīt šādi:

lasīt šādi

“Šis lēmums stājas spēkā 2020. gada 1. janvārī.”

---

| 20.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/106 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/106

---

Labojums Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) 2019/2155 (2019. gada 5. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1163/2014 par uzraudzības maksām (ECB/2019/37)

(“Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis”
  L 327, 2019. gada 17. decembris)

74. lappusē 2. pantā:

tekstu:

“Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

lasīt šādi:

lasīt šādi

“Šī regula stājas spēkā 2020. gada 1. janvārī.”

---