# Euroopa Liidu L 324/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 324 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik13. detsember 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 324

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik13. detsember 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/2135, 21. november 2019, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi kolmandal istungil seoses kavatsusega võtta vastu otsus, milles käsitletakse hambaamalgaami järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist ja konventsiooni A lisa muutmist | 1 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/2136, 5. detsember 2019, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks | 3 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/2137, 5. detsember 2019, millega tehakse kindlaks, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid | 5 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2019/2138, 5. detsember 2019, millega muudetakse otsust 2007/441/EÜ, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168 | 7 |
| | * | Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2019/2139, 10. detsember 2019, millega nimetatakse ametisse sõltumatute väljapaistvate isikute komitee kaks liiget vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist) artikli 11 lõikele 1 | 9 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2019/2140, 21. oktoober 2019, riigiabi SA.52194 – 2019/C (ex 2018/FC) kohta – Slovaki Vabariik – Slovakkias jaemüüjatele kehtestatud käibemaks
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 7474 all)

   (
  1
  ) | 11 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eeskiri nr 14: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses turvavööde kinnituspunktidega [2019/2141] | 14 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eeskiri nr 145 – ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses ISOFIX-kinnitussüsteemide, ISOFIX-ülakinnituspunktide ja i-Size-istekohtadega [2019/2142] | 47 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/2135, 21. november 2019, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi kolmandal istungil seoses kavatsusega võtta vastu otsus, milles käsitletakse hambaamalgaami järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist ja konventsiooni A lisa muutmist

1

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/2136, 5. detsember 2019, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks

3

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/2137, 5. detsember 2019, millega tehakse kindlaks, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid

5

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2019/2138, 5. detsember 2019, millega muudetakse otsust 2007/441/EÜ, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168

7

*

Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2019/2139, 10. detsember 2019, millega nimetatakse ametisse sõltumatute väljapaistvate isikute komitee kaks liiget vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist) artikli 11 lõikele 1

9

*

Komisjoni otsus (EL) 2019/2140, 21. oktoober 2019, riigiabi SA.52194 – 2019/C (ex 2018/FC) kohta – Slovaki Vabariik – Slovakkias jaemüüjatele kehtestatud käibemaks
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 7474 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 7474 all)

1

11

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eeskiri nr 14: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses turvavööde kinnituspunktidega [2019/2141]

14

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eeskiri nr 145 – ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses ISOFIX-kinnitussüsteemide, ISOFIX-ülakinnituspunktide ja i-Size-istekohtadega [2019/2142]

47

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 27. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/1966 (millega muudetakse ja parandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) II, III ja V lisa) parandus ( ELT L 307, 28.11.2019 ) | 80 |

Parandused

*

Komisjoni 27. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/1966 (millega muudetakse ja parandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) II, III ja V lisa) parandus ( ELT L 307, 28.11.2019 )

( ELT L 307, 28.11.2019 )

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 13.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/2135,

21. november 2019,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi kolmandal istungil seoses kavatsusega võtta vastu otsus, milles käsitletakse hambaamalgaami järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist ja konventsiooni A lisa muutmist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis Minamata elavhõbedakonventsiooni (1) („konventsioon“) vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2017/939 (2) ja see jõustus 16. augustil 2017. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis Minamata elavhõbedakonventsiooni (1) („konventsioon“) vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2017/939 (2) ja see jõustus 16. augustil 2017.

| (2) | Vastavalt kodukorda käsitlevale otsusele MC-1/1, mis võeti vastu konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil, tuleb konventsiooniosalistel teha kõik selleks, et jõuda kõigis sisulistes küsimustes kokkuleppele konsensuse teel. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt kodukorda käsitlevale otsusele MC-1/1, mis võeti vastu konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil, tuleb konventsiooniosalistel teha kõik selleks, et jõuda kõigis sisulistes küsimustes kokkuleppele konsensuse teel.

| (3) | Konventsiooniosaliste konverentsi kolmandal istungil 25.–29. novembril 2019 (COP3) on kavas võtta vastu otsus („kavandatav otsus“), milles käsitletakse hambaamalgaami järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist ja konventsiooni A lisa muutmist. |
| --- | --- |

(3)

Konventsiooniosaliste konverentsi kolmandal istungil 25.–29. novembril 2019 (COP3) on kavas võtta vastu otsus („kavandatav otsus“), milles käsitletakse hambaamalgaami järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist ja konventsiooni A lisa muutmist.

| (4) | Kuna kavandataval otsusel, kui see vastu võetakse, on õiguslik toime, sest konventsiooniosalised peavad võtma meetmeid selle rakendamiseks riiklikul või piirkondlikul või mõlemal tasandil, on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel COP3 käigus võetav seisukoht. |
| --- | --- |

(4)

Kuna kavandataval otsusel, kui see vastu võetakse, on õiguslik toime, sest konventsiooniosalised peavad võtma meetmeid selle rakendamiseks riiklikul või piirkondlikul või mõlemal tasandil, on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel COP3 käigus võetav seisukoht.

| (5) | Kavandatavas otsuses on sätestatud, et alates 2022. aastast on keelatud toota, importida ja eksportida hambaamalgaami, kui seda kasutatakse piimahammaste ning alla 15aastaste laste ning rasedate või rinnaga toitvate naiste hammaste ravis. Kavandatavas otsuses nähakse ette, et alates 2025. aastast laiendatakse seda keeldu ka muuks otstarbeks kasutatava hambaamalgaami tootmisele, impordile ja ekspordile, välja arvatud juhul, kui puuduvad elavhõbedavabad alternatiivlahendused. Nimetatud keeldude kajastamiseks konventsioonis sätestatakse kavandatavas otsuses konventsiooni A lisa muudatus. |
| --- | --- |

(5)

Kavandatavas otsuses on sätestatud, et alates 2022. aastast on keelatud toota, importida ja eksportida hambaamalgaami, kui seda kasutatakse piimahammaste ning alla 15aastaste laste ning rasedate või rinnaga toitvate naiste hammaste ravis. Kavandatavas otsuses nähakse ette, et alates 2025. aastast laiendatakse seda keeldu ka muuks otstarbeks kasutatava hambaamalgaami tootmisele, impordile ja ekspordile, välja arvatud juhul, kui puuduvad elavhõbedavabad alternatiivlahendused. Nimetatud keeldude kajastamiseks konventsioonis sätestatakse kavandatavas otsuses konventsiooni A lisa muudatus.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/852 (3) (elavhõbeda kohta) artikli 10 lõike 2 kohaselt on liidus alates 1. juulist 2018 keelatud kasutada hambaamalgaami piimahammaste ravis ning alla 15aastaste laste ning rasedate või rinnaga toitvate naiste hammaste ravis, sealjuures on kõnealuse määruse artiklis 19 sätestatud, et komisjon hindab, kas hambaamalgaami järkjärguline kasutuselt kõrvaldamine on pikas perspektiivis ja eelistatavalt 2030. aastaks teostatav, ning esitab 30. juuniks 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta aruande. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/852 (3) (elavhõbeda kohta) artikli 10 lõike 2 kohaselt on liidus alates 1. juulist 2018 keelatud kasutada hambaamalgaami piimahammaste ravis ning alla 15aastaste laste ning rasedate või rinnaga toitvate naiste hammaste ravis, sealjuures on kõnealuse määruse artiklis 19 sätestatud, et komisjon hindab, kas hambaamalgaami järkjärguline kasutuselt kõrvaldamine on pikas perspektiivis ja eelistatavalt 2030. aastaks teostatav, ning esitab 30. juuniks 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta aruande.

| (7) | Lisaks on määruse (EL) 2017/852 artikli 10 lõigetes 1, 4 ja 6 sätestatud, et liidus on hambaamalgaami lubatud kasutada üksnes valmis doseeritult kapseldatud kujul, et hambaravikabinetid, kus kasutatakse hambaamalgaami või eemaldatakse amalgaamist hambatäidiseid või selliste täidistega hambaid, peavad olema varustatud amalgaamiseparaatoritega ja et hambaarstid peavad tagama, et nende amalgaamijäätmeid, sealhulgas amalgaamijääke, -osakesi ning hambatäidiseid ja hambaid või nende osi, mis on saastunud hambaamalgaamiga, käitlevad ja koguvad volitatud jäätmekäitlusasutused või -ettevõtted. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks on määruse (EL) 2017/852 artikli 10 lõigetes 1, 4 ja 6 sätestatud, et liidus on hambaamalgaami lubatud kasutada üksnes valmis doseeritult kapseldatud kujul, et hambaravikabinetid, kus kasutatakse hambaamalgaami või eemaldatakse amalgaamist hambatäidiseid või selliste täidistega hambaid, peavad olema varustatud amalgaamiseparaatoritega ja et hambaarstid peavad tagama, et nende amalgaamijäätmeid, sealhulgas amalgaamijääke, -osakesi ning hambatäidiseid ja hambaid või nende osi, mis on saastunud hambaamalgaamiga, käitlevad ja koguvad volitatud jäätmekäitlusasutused või -ettevõtted.

| (8) | Liit peaks toetama COP3 käigus üksnes sellise otsuse vastuvõtmist, mis on kooskõlas liidu õigustikuga. Kavandatavat otsust tuleks seega toetada üksnes selles osas, milles selle sätted puudutavad sellise hambaamalgaami järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist, mida kasutatakse piimahammaste ravis, alla 15aastaste laste ning rasedate või rinnaga toitvate naiste hammaste ravis, |
| --- | --- |

(8)

Liit peaks toetama COP3 käigus üksnes sellise otsuse vastuvõtmist, mis on kooskõlas liidu õigustikuga. Kavandatavat otsust tuleks seega toetada üksnes selles osas, milles selle sätted puudutavad sellise hambaamalgaami järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist, mida kasutatakse piimahammaste ravis, alla 15aastaste laste ning rasedate või rinnaga toitvate naiste hammaste ravis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel võetav seisukoht Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi kolmandal istungil (COP3) on toetada sellise, hambaamalgaami järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist käsitleva otsuse vastuvõtmist, mis on kooskõlas liidu õigustikuga.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud seisukoha täpsustamises selles ulatuses, mis on kooskõlas liidu õigustikuga, võivad liidu esindajad kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta, võttes arvesse COP3 käigus toimuvaid arenguid ja konsulteerides liikmesriikidega koordineerimiskoosolekute käigus kohapeal.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 21. november 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

H. KOSONEN

---

(1)  
  ELT L 142, 2.6.2017, lk 6.

1

(2)  Nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/939 Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 142, 2.6.2017, lk 4).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/852 elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008 (ELT L 137, 24.5.2017, lk 1).

3

---

| 13.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/3

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/2136,

5. detsember 2019,

millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõigetega 3 ja 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sai nõukogu otsusega 92/580/EMÜ (1) 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu (2) („leping“) osaliseks ja rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni („organisatsioon“) liikmeks. |
| --- | --- |

(1)

Liit sai nõukogu otsusega 92/580/EMÜ (1) 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu (2) („leping“) osaliseks ja rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni („organisatsioon“) liikmeks.

| (2) | Alates 1995. aastast on liit kiitnud heaks lepingu pikendamise kahe aasta kaupa. Rahvusvahelise suhkrunõukogu („suhkrunõukogu“) 55. istungil 19. juulil 2019 väljendas komisjon nõukogu loal oma seisukohta, milles käsitletakse lepingu pikendamist veel kaheks aastaks ehk kuni 31. detsembrini 2021. |
| --- | --- |

(2)

Alates 1995. aastast on liit kiitnud heaks lepingu pikendamise kahe aasta kaupa. Rahvusvahelise suhkrunõukogu („suhkrunõukogu“) 55. istungil 19. juulil 2019 väljendas komisjon nõukogu loal oma seisukohta, milles käsitletakse lepingu pikendamist veel kaheks aastaks ehk kuni 31. detsembrini 2021.

| (3) | 19. juulil 2019 võttis suhkrunõukogu vastu otsuse pikendada rahvusvahelise suhkrulepingu kehtivust veel kahe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2021. |
| --- | --- |

(3)

19. juulil 2019 võttis suhkrunõukogu vastu otsuse pikendada rahvusvahelise suhkrulepingu kehtivust veel kahe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2021.

| (4) | Vastavalt lepingu artiklile 8 täidab suhkrunõukogu kõiki selliseid funktsioone, mis on vajalikud lepingu sätete rakendamiseks, või korraldab selliste funktsioonide täitmise. Lepingu artikli 13 kohaselt tehakse kõik suhkrunõukogu otsused konsensuse alusel. Konsensuse puudumise korral tehakse otsused lihthäälteenamusega, kui lepingus ei ole ette nähtud otsuse tegemine kvalifitseeritud häälteenamusega. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt lepingu artiklile 8 täidab suhkrunõukogu kõiki selliseid funktsioone, mis on vajalikud lepingu sätete rakendamiseks, või korraldab selliste funktsioonide täitmise. Lepingu artikli 13 kohaselt tehakse kõik suhkrunõukogu otsused konsensuse alusel. Konsensuse puudumise korral tehakse otsused lihthäälteenamusega, kui lepingus ei ole ette nähtud otsuse tegemine kvalifitseeritud häälteenamusega.

| (5) | Lepingu artikli 25 kohaselt on organisatsiooni liikmetel kokku 2 000 häält. Igal organisatsiooni liikmel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt lepingus sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(5)

Lepingu artikli 25 kohaselt on organisatsiooni liikmetel kokku 2 000 häält. Igal organisatsiooni liikmel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt lepingus sätestatud kriteeriumidele.

| (6) | Võttes arvesse suhkrusektori tähtsust paljude liikmesriikide ja Euroopa majanduse jaoks, on liidu huvides osaleda rahvusvahelises suhkrulepingus. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse suhkrusektori tähtsust paljude liikmesriikide ja Euroopa majanduse jaoks, on liidu huvides osaleda rahvusvahelises suhkrulepingus.

| (7) | Lepingu institutsiooniline raamistik, eriti lepinguosaliste häälte jagunemine, mis määrab kindlaks ka lepinguosaliste poolt organisatsiooni tehtava rahalise sissemakse suuruse, ei kajasta enam tegelikku olukorda ülemaailmsel suhkruturul. |
| --- | --- |

(7)

Lepingu institutsiooniline raamistik, eriti lepinguosaliste häälte jagunemine, mis määrab kindlaks ka lepinguosaliste poolt organisatsiooni tehtava rahalise sissemakse suuruse, ei kajasta enam tegelikku olukorda ülemaailmsel suhkruturul.

| (8) | Organisatsioonile tehtavaid rahalisi sissemakseid käsitlevate lepingu sätete kohaselt on liidu rahalise toetuse osa olnud alates 1992. aastast sama, kuigi ülemaailmne suhkruturg ja eelkõige liidu suhteline tähtsus selles on sellest ajast oluliselt muutunud. Selle tulemusena on liit pidanud viimastel aastatel katma ebaproportsionaalselt suure osa organisatsiooni eelarvekuludest ja kandma liialt suurt vastutust. |
| --- | --- |

(8)

Organisatsioonile tehtavaid rahalisi sissemakseid käsitlevate lepingu sätete kohaselt on liidu rahalise toetuse osa olnud alates 1992. aastast sama, kuigi ülemaailmne suhkruturg ja eelkõige liidu suhteline tähtsus selles on sellest ajast oluliselt muutunud. Selle tulemusena on liit pidanud viimastel aastatel katma ebaproportsionaalselt suure osa organisatsiooni eelarvekuludest ja kandma liialt suurt vastutust.

| (9) | Nõukogu andis otsusega (EL) 2017/2242 (3) komisjonile loa alustada suhkrunõukogus läbirääkimisi teiste lepinguosalistega lepingu ajakohastamise üle, eelkõige seoses erinevustega ühelt poolt organisatsiooni liikmete häälte arvu ja rahalise sissemakse ning teiselt poolt liikmete suhtelise positsiooni vahel ülemaailmsel suhkruturul. Kõnealune luba kehtib kuni 31. detsembrini 2019. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu andis otsusega (EL) 2017/2242 (3) komisjonile loa alustada suhkrunõukogus läbirääkimisi teiste lepinguosalistega lepingu ajakohastamise üle, eelkõige seoses erinevustega ühelt poolt organisatsiooni liikmete häälte arvu ja rahalise sissemakse ning teiselt poolt liikmete suhtelise positsiooni vahel ülemaailmsel suhkruturul. Kõnealune luba kehtib kuni 31. detsembrini 2019.

| (10) | Otsusega (EL) 2017/2242 saadud loa alusel alustas komisjon läbirääkimisi organisatsiooni liikmesriikidega ning esitas ettepanekud lepingu artikli 25 muutmiseks. Suhkrunõukogu võttis 19. juulil 2019 vastu otsuse alustada enne suhkrunõukogu koosolekut novembris 2019 ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) juhtimisel läbirääkimisi lepingu osalise läbivaatamise üle. Organisatsiooni mitme liikmesriigi taotlusel otsustas suhkrunõukogu, et lisaks lepingu artikli 25 läbivaatamisele vaadatakse läbi ka lepingu teised osad, nimelt need, mis käsitlevad organisatsiooni eesmärke ja tööprogrammi. Suhkrunõukogu otsuse kohaselt tuleb läbirääkimised lõpule viia 31. detsembriks 2021. |
| --- | --- |

(10)

Otsusega (EL) 2017/2242 saadud loa alusel alustas komisjon läbirääkimisi organisatsiooni liikmesriikidega ning esitas ettepanekud lepingu artikli 25 muutmiseks. Suhkrunõukogu võttis 19. juulil 2019 vastu otsuse alustada enne suhkrunõukogu koosolekut novembris 2019 ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) juhtimisel läbirääkimisi lepingu osalise läbivaatamise üle. Organisatsiooni mitme liikmesriigi taotlusel otsustas suhkrunõukogu, et lisaks lepingu artikli 25 läbivaatamisele vaadatakse läbi ka lepingu teised osad, nimelt need, mis käsitlevad organisatsiooni eesmärke ja tööprogrammi. Suhkrunõukogu otsuse kohaselt tuleb läbirääkimised lõpule viia 31. detsembriks 2021.

| (11) | Seepärast on vaja nõukogult uut luba, mis hõlmab läbirääkimiste laiendatud sisu ja pikendatud ajavahemikku. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast on vaja nõukogult uut luba, mis hõlmab läbirääkimiste laiendatud sisu ja pikendatud ajavahemikku.

| (12) | Kõik nendel läbirääkimistel kokku lepitud muudatused tuleks vastu võtta lepingu artiklis 44 sätestatud korras. Kõnealuse artikli kohaselt võib suhkrunõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega soovitada organisatsiooni liikmetele lepingu muutmist. Liit kui lepingu artikli 7 kohane suhkrunõukogu liige peaks saama osaleda nendes läbirääkimistes lepingu institutsioonilise raamistiku muutmise üle. |
| --- | --- |

(12)

Kõik nendel läbirääkimistel kokku lepitud muudatused tuleks vastu võtta lepingu artiklis 44 sätestatud korras. Kõnealuse artikli kohaselt võib suhkrunõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega soovitada organisatsiooni liikmetele lepingu muutmist. Liit kui lepingu artikli 7 kohane suhkrunõukogu liige peaks saama osaleda nendes läbirääkimistes lepingu institutsioonilise raamistiku muutmise üle.

| (13) | Seepärast on asjakohane, et komisjonil oleks luba alustada suhkrunõukogus läbirääkimisi lepingu muutmise üle, et nähakse ette läbirääkimisjuhised ja et läbirääkimiste pidamisel jätkatakse komisjoni otsusega (EL) 2017/2242 määratud erikomiteega konsulteerimist, |
| --- | --- |

(13)

Seepärast on asjakohane, et komisjonil oleks luba alustada suhkrunõukogus läbirääkimisi lepingu muutmise üle, et nähakse ette läbirääkimisjuhised ja et läbirääkimiste pidamisel jätkatakse komisjoni otsusega (EL) 2017/2242 määratud erikomiteega konsulteerimist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Komisjonile antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmise üle.

2.   Läbirääkimisi peetakse käesoleva otsuse addendum’is esitatud nõukogu läbirääkimisjuhiste alusel.

Artikkel 2

Läbirääkimisi peetakse, konsulteerides põhitarbeainete töörühmaga.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2021.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

Brüssel, 5. detsember 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LINTILÄ

---

(1)  Nõukogu 13. novembri 1992. aasta otsus 92/580/EMÜ 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15).

1

(2)  Rahvusvaheline suhkruleping 1992 (EÜT L 379, 23.12.1992, lk 16).

2

(3)  Nõukogu 30. novembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2242, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks (ELT L 322, 7.12.2017, lk 29).

3

---

| 13.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/5

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/2137,

5. detsember 2019,

millega tehakse kindlaks, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 neljandat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Juunis 2017 ja juunis 2018 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias ilmnes vastavalt 2016. ja 2017. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja selle saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Kindlaks tehtud märkimisväärsete kõrvalekallete tõttu esitas nõukogu 16. juunil 2017 (2) ja 22. juunil 2018 (3) Rumeeniale soovitused võtta vajalikud meetmed, et kõrvalekalded korrigeerida. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud kõnealuste soovituste järgimiseks tõhusaid meetmeid, ja esitas vastavalt 5. detsembril 2017 (4) ja 4. detsembril 2018 (5) muudetud soovitused. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud ka nende muudetud soovituste järgimiseks tõhusaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Juunis 2017 ja juunis 2018 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias ilmnes vastavalt 2016. ja 2017. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja selle saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Kindlaks tehtud märkimisväärsete kõrvalekallete tõttu esitas nõukogu 16. juunil 2017 (2) ja 22. juunil 2018 (3) Rumeeniale soovitused võtta vajalikud meetmed, et kõrvalekalded korrigeerida. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud kõnealuste soovituste järgimiseks tõhusaid meetmeid, ja esitas vastavalt 5. detsembril 2017 (4) ja 4. detsembril 2018 (5) muudetud soovitused. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud ka nende muudetud soovituste järgimiseks tõhusaid meetmeid.

| (2) | 14. juunil 2019 leidis nõukogu, et Rumeenias ilmnes 2018. aastal taas märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Sellest tulenevalt esitas nõukogu Rumeeniale soovituse (6) võtta vajalikud meetmed, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär (7) ei ületaks 2019. aastal 4,5 % ja 2020. aastal 5,1 %, mis vastab 2019. aastal struktuursele kohandusele 1,0 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja 2020. aastal kohandusele 0,75 % SKPst. Nõukogu soovitas ka, et Rumeenia kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku tulu ning et eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale 14. juuni 2019. asata soovituse järgimiseks võetud meetmetest aruandmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2019. |
| --- | --- |

(2)

14. juunil 2019 leidis nõukogu, et Rumeenias ilmnes 2018. aastal taas märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Sellest tulenevalt esitas nõukogu Rumeeniale soovituse (6) võtta vajalikud meetmed, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär (7) ei ületaks 2019. aastal 4,5 % ja 2020. aastal 5,1 %, mis vastab 2019. aastal struktuursele kohandusele 1,0 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja 2020. aastal kohandusele 0,75 % SKPst. Nõukogu soovitas ka, et Rumeenia kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku tulu ning et eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale 14. juuni 2019. asata soovituse järgimiseks võetud meetmetest aruandmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2019.

| (3) | 25. septembril 2019 tegi komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Rumeenia ametiasutustele ja esitas need seejärel 20. novembril 2019 nõukogule. Tulemused avalikustati. Komisjoni aruande kohaselt kavatsevad Rumeenia ametiasutused alustada eelarve struktuurset kohandamist alles 2022. aastal ega kavatse seega 14. juuni 2019. aasta soovitust järgida. |
| --- | --- |

(3)

25. septembril 2019 tegi komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Rumeenia ametiasutustele ja esitas need seejärel 20. novembril 2019 nõukogule. Tulemused avalikustati. Komisjoni aruande kohaselt kavatsevad Rumeenia ametiasutused alustada eelarve struktuurset kohandamist alles 2022. aastal ega kavatse seega 14. juuni 2019. aasta soovitust järgida.

| (4) | 15. oktoobril 2019 esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks võetud meetmete kohta. Aruandes ei ole esitatud eri kulukategooriate põhjalikke prognoose ega iga loetletud meetme mõju eelarvele. Seega ei vasta aruanne nõukogu soovitatud aruandlusnõuetele. Aruandes kinnitasid Rumeenia ametiasutused, et 2019. aastal jääb nende valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgiks 2,8 % SKPst, nagu oli ette nähtud 2019. aasta lähenemisprogrammis. Nimetatud valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi saavutamise korral väheneks valitsemissektori eelarvepuudujääk võrreldes 2018. aastaga ainult vähesel määral, kuigi Rumeenias on praegu suur majanduskasv. 2020. aasta puhul on Rumeenia ametiasutuste eesmärk valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2,9 % SKPst, mis on halvem kui 2019. aasta lähenemisprogrammis ette nähtud 2,7 %. Kokkuvõttes ei ole aruandes esitatud meetmete eelarvemõju piisav nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse nõuete järgimiseks. |
| --- | --- |

(4)

15. oktoobril 2019 esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks võetud meetmete kohta. Aruandes ei ole esitatud eri kulukategooriate põhjalikke prognoose ega iga loetletud meetme mõju eelarvele. Seega ei vasta aruanne nõukogu soovitatud aruandlusnõuetele. Aruandes kinnitasid Rumeenia ametiasutused, et 2019. aastal jääb nende valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgiks 2,8 % SKPst, nagu oli ette nähtud 2019. aasta lähenemisprogrammis. Nimetatud valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi saavutamise korral väheneks valitsemissektori eelarvepuudujääk võrreldes 2018. aastaga ainult vähesel määral, kuigi Rumeenias on praegu suur majanduskasv. 2020. aasta puhul on Rumeenia ametiasutuste eesmärk valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2,9 % SKPst, mis on halvem kui 2019. aasta lähenemisprogrammis ette nähtud 2,7 %. Kokkuvõttes ei ole aruandes esitatud meetmete eelarvemõju piisav nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse nõuete järgimiseks.

| (5) | Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt ulatub 2019. aasta esmaste valitsemissektori netokulude kasv 12,8 %ni, mis ületab selgelt kulude kasvu soovitusliku määra 4,5 % (kõrvalekalle 2,5 % SKPst). Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon halveneb 0,8 % võrra SKPst, kuigi seda on soovitatud parandada 1,0 % SKPst (kõrvalekalle 1,8 % SKPst). Seega osutavad mõlemad näitajad kõrvalekaldele soovitatud kohandusest. Üldhinnang kinnitab 2019. aastal kõrvalekallet soovitatud kohandusest. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt ulatub 2019. aasta esmaste valitsemissektori netokulude kasv 12,8 %ni, mis ületab selgelt kulude kasvu soovitusliku määra 4,5 % (kõrvalekalle 2,5 % SKPst). Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon halveneb 0,8 % võrra SKPst, kuigi seda on soovitatud parandada 1,0 % SKPst (kõrvalekalle 1,8 % SKPst). Seega osutavad mõlemad näitajad kõrvalekaldele soovitatud kohandusest. Üldhinnang kinnitab 2019. aastal kõrvalekallet soovitatud kohandusest.

| (6) | Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt ulatub 2020. aasta esmaste valitsemissektori netokulude kasv 11,1 %ni, mis ületab selgelt kulude kasvu soovitusliku määra 5,1 % (kõrvalekalle 1,8 % SKPst). Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon halveneb 0,8 % võrra SKPst, kuigi seda on soovitatud parandada 0,75 % SKPst (kõrvalekalle 1,6 % SKPst). Seega osutavad mõlemad näitajad sarnase ulatusega kõrvalekalde ohule soovitatud kohandusest. Üldhinnang kinnitab 2020. aastal kõrvalekallet soovitatud kohandusest. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt ulatub 2020. aasta esmaste valitsemissektori netokulude kasv 11,1 %ni, mis ületab selgelt kulude kasvu soovitusliku määra 5,1 % (kõrvalekalle 1,8 % SKPst). Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon halveneb 0,8 % võrra SKPst, kuigi seda on soovitatud parandada 0,75 % SKPst (kõrvalekalle 1,6 % SKPst). Seega osutavad mõlemad näitajad sarnase ulatusega kõrvalekalde ohule soovitatud kohandusest. Üldhinnang kinnitab 2020. aastal kõrvalekallet soovitatud kohandusest.

| (7) | Lisaks ulatub komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt valitsemissektori puudujääk 2019. aastal 3,6 %ni ja 2020. aastal 4,4 %ni, mis ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (3 % SKPst). |
| --- | --- |

(7)

Lisaks ulatub komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt valitsemissektori puudujääk 2019. aastal 3,6 %ni ja 2020. aastal 4,4 %ni, mis ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (3 % SKPst).

| (8) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et Rumeenia ei ole nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovitusele piisavalt reageerinud, |
| --- | --- |

(8)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et Rumeenia ei ole nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovitusele piisavalt reageerinud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 5. detsember 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LINTILÄ

---

(1)  
  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle, mis tuvastati Rumeenias keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavas (ELT C 216, 6.7.2017, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 223, 27.6.2018, lk 3).

3

(4)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 439, 20.12.2017, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. detsembri 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 460, 21.12.2018, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 210, 21.6.2019, lk 1).

6

(7)  Valitsemissektori esmaste netokulude saamiseks arvatakse valitsemissektori kogukuludest maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu vahenditest saadavatest tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktidekohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

7

---

| 13.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/7

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/2138,

5. detsember 2019,

millega muudetakse otsust 2007/441/EÜ, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 168 on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest tasutav käibemaks, mida ta kasutab oma maksustatavate tehingute tarbeks. Kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktis a käsitatakse ettevõtte vara kasutamist maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldisemalt muul kui ettevõtluse eesmärgil tasu eest teenuste osutamisena. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 168 on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest tasutav käibemaks, mida ta kasutab oma maksustatavate tehingute tarbeks. Kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktis a käsitatakse ettevõtte vara kasutamist maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldisemalt muul kui ettevõtluse eesmärgil tasu eest teenuste osutamisena.

| (2) | Nõukogu otsusega 2007/441/EÜ (2) lubatakse Itaalial piirata direktiivi 2006/112/EÜ artikli 168 kohast õigust arvata teatavate mootorsõidukite puhul, mida ei kasutata ainult ettevõtluse eesmärgil, kehtestatud käibemaksust maha käibemaks kuni 40 %. Kõnealuse 40 % piirangu alla kuuluvate sõidukite puhul on Itaalia kohustatud vabastama maksukohustuslased kohustusest käsitada oma isiklikuks otstarbeks kasutamist teenuste osutamisena tasu eest vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktile a. Otsus 2007/441/EÜ, mida on mitu korda pikendatud, kaotab kehtivuse 31. detsembril 2019. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsusega 2007/441/EÜ (2) lubatakse Itaalial piirata direktiivi 2006/112/EÜ artikli 168 kohast õigust arvata teatavate mootorsõidukite puhul, mida ei kasutata ainult ettevõtluse eesmärgil, kehtestatud käibemaksust maha käibemaks kuni 40 %. Kõnealuse 40 % piirangu alla kuuluvate sõidukite puhul on Itaalia kohustatud vabastama maksukohustuslased kohustusest käsitada oma isiklikuks otstarbeks kasutamist teenuste osutamisena tasu eest vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktile a. Otsus 2007/441/EÜ, mida on mitu korda pikendatud, kaotab kehtivuse 31. detsembril 2019.

| (3) | Komisjonis 12. aprillil 2019 registreeritud kirjas taotles Itaalia luba jätkata otsuse 2007/441/EÜ alusel lubatud erandi kohaldamist (edaspidi „erandeid tegevad meetmed“) veel kuni 31. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonis 12. aprillil 2019 registreeritud kirjas taotles Itaalia luba jätkata otsuse 2007/441/EÜ alusel lubatud erandi kohaldamist (edaspidi „erandeid tegevad meetmed“) veel kuni 31. detsembrini 2022.

| (4) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt edastas komisjon 13. mai 2019. aasta kirjaga teistele liikmesriikidele Itaalia esitatud taotluse. Komisjon teatas 14. mai 2019. aasta kirjaga Itaaliale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt edastas komisjon 13. mai 2019. aasta kirjaga teistele liikmesriikidele Itaalia esitatud taotluse. Komisjon teatas 14. mai 2019. aasta kirjaga Itaaliale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (5) | Koos taotlusega esitas Itaalia komisjonile otsuse 2007/441/EÜ artikli 6 teise lõigu kohase aruande, mis sisaldas käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamist. Olemasoleva teabe põhjal on Itaalia seisukohal, et 40 % määr on endiselt põhjendatud. Itaalia on samuti seisukohal, et mootorsõiduki isiklikuks tarbeks kasutamiselt käibemaksu arvestamise nõude peatamine kooskõlas nimetatud 40 % piiranguga on endiselt vajalik selleks, et tagada meetme täielik ja järjepidev rakendamine. Itaalia sõnul hoiaks see ära topeltmaksustamise. Itaalia on samuti seisukohal, et kõnealused erandit tegevad meetmed on põhjendatud vajadusega lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust ning vältida ebaõigest arvepidamisest ja valede maksudeklaratsioonide esitamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidumist. |
| --- | --- |

(5)

Koos taotlusega esitas Itaalia komisjonile otsuse 2007/441/EÜ artikli 6 teise lõigu kohase aruande, mis sisaldas käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamist. Olemasoleva teabe põhjal on Itaalia seisukohal, et 40 % määr on endiselt põhjendatud. Itaalia on samuti seisukohal, et mootorsõiduki isiklikuks tarbeks kasutamiselt käibemaksu arvestamise nõude peatamine kooskõlas nimetatud 40 % piiranguga on endiselt vajalik selleks, et tagada meetme täielik ja järjepidev rakendamine. Itaalia sõnul hoiaks see ära topeltmaksustamise. Itaalia on samuti seisukohal, et kõnealused erandit tegevad meetmed on põhjendatud vajadusega lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust ning vältida ebaõigest arvepidamisest ja valede maksudeklaratsioonide esitamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidumist.

| (6) | Erandit tegevate meetmete kehtivuse pikendamine peaks piirduma ajaga, mis on vajalik meetmete tõhususe ja protsendimäära sobivuse hindamiseks. Seepärast tuleks Itaaliale anda luba jätkata erandit tegevate meetmete kohaldamist kuni 31. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

(6)

Erandit tegevate meetmete kehtivuse pikendamine peaks piirduma ajaga, mis on vajalik meetmete tõhususe ja protsendimäära sobivuse hindamiseks. Seepärast tuleks Itaaliale anda luba jätkata erandit tegevate meetmete kohaldamist kuni 31. detsembrini 2022.

| (7) | Tuleks kehtestada tähtaeg loa taotlemisele, kui erandit tegevate meetmete kohaldamist soovitakse jätkata ka pärast 2022. aastat, mida Itaalia võib pidada vajalikuks. Lisaks otsuse 2007/441/EÜ artikli 6 teisele lõigule peaks Itaalia esitama koos iga sellise pikendamistaotlusega aruande, mis sisaldab käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamist. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks kehtestada tähtaeg loa taotlemisele, kui erandit tegevate meetmete kohaldamist soovitakse jätkata ka pärast 2022. aastat, mida Itaalia võib pidada vajalikuks. Lisaks otsuse 2007/441/EÜ artikli 6 teisele lõigule peaks Itaalia esitama koos iga sellise pikendamistaotlusega aruande, mis sisaldab käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamist.

| (8) | Erandit tegevate meetmete kohaldamine mõjutab lõpptarbimisetapil kogutava maksutulu kogusummat vaid tühises ulatuses ning see ei mõjuta negatiivselt käibemaksust laekuvaid liidu omavahendeid. |
| --- | --- |

(8)

Erandit tegevate meetmete kohaldamine mõjutab lõpptarbimisetapil kogutava maksutulu kogusummat vaid tühises ulatuses ning see ei mõjuta negatiivselt käibemaksust laekuvaid liidu omavahendeid.

| (9) | Otsust 2007/441/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Otsust 2007/441/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2007/441/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Käesolevas otsuses sätestatud erandit tegevate meetmete kohaldamise pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 1. aprilliks 2022. Taotlusele tuleb lisada aruanne, mis sisaldab käesoleva otsuse alusel kohaldatava käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamist.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Käesolevas otsuses sätestatud erandit tegevate meetmete kohaldamise pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 1. aprilliks 2022. Taotlusele tuleb lisada aruanne, mis sisaldab käesoleva otsuse alusel kohaldatava käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamist.“

| 2) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7
  Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2022.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2022.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 5. detsember 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LINTILÄ

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 18. juuni 2007. aasta otsus 2007/441/EÜ, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168 (ELT L 165, 27.6.2007, lk 33).

2

---

| 13.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/9

---

NÕUKOGU OTSUS (EL, Euratom) 2019/2139,

10. detsember 2019,

millega nimetatakse ametisse sõltumatute väljapaistvate isikute komitee kaks liiget vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist) artikli 11 lõikele 1

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 11 lõikega 1 luuakse sõltumatute väljapaistvate isikute komitee („komitee“). |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 11 lõikega 1 luuakse sõltumatute väljapaistvate isikute komitee („komitee“).

| (2) | Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 11 lõike 1 kohaselt koosneb komitee kuuest liikmest – Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon nimetavad igaüks kaks liiget. Komitee uus koosseis nimetatakse kuue kuu jooksul pärast Euroopa Parlamendi esimese istungjärgu lõppu pärast igakordseid Euroopa Parlamendi valimisi. Komitee liikmete volitusi ei saa pikendada, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 11 lõike 1 kohaselt koosneb komitee kuuest liikmest – Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon nimetavad igaüks kaks liiget. Komitee uus koosseis nimetatakse kuue kuu jooksul pärast Euroopa Parlamendi esimese istungjärgu lõppu pärast igakordseid Euroopa Parlamendi valimisi. Komitee liikmete volitusi ei saa pikendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Sõltumatute väljapaistvate isikute komitee liikmeteks nimetatakse komitee tegutsemisaja lõppemiseni järgmised isikud:

| — | Algis KRUPAVIČIUS, |
| --- | --- |

—

Algis KRUPAVIČIUS,

| — | Christian WALDHOFF. |
| --- | --- |

—

Christian WALDHOFF.

2.   Ametisse nimetamisel peab iga ametisse nimetatav liige allkirjastama käesoleva otsuse lisas esitatud avalduse sõltumatuse ja huvide konflikti puudumise kohta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 10. detsember 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

1

---

LISA

AVALDUS SÕLTUMATUSE JA HUVIDE KONFLIKTI PUUDUMISE KOHTA

Mina, allakirjutanu, ....................., kinnitan, et olen võtnud teadmiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist) artikli 11 lõike 1 ning olen sõltumatute väljapaistvate isikute komitee liikme ülesannete täitmisel täielikult sõltumatu ja järgin täiel määral nimetatud määruse norme.

Ma ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki institutsioonilt või valitsuselt ega üheltki teiselt organilt, üksuselt või asutuselt. Ma hoidun igasugusest tegevusest, mis ei vasta minu ülesannete laadile.

Kinnitan, et ma ei ole endale teadaolevalt olukorras, kus mul oleks huvide konflikt. Huvide konflikt esineb siis, kui minu kui sõltumatute väljapaistvate isikute komitee liikme ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna, eraelu, poliitiliste, riiklike, filosoofiliste või usuliste sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad minu ja vahendite saaja ühistest huvidest.

Eelkõige kinnitan, et ma ei ole Euroopa Parlamendi, nõukogu ega komisjoni liige. Ma ei ole ühelgi valitaval ametikohal. Ma ei ole Euroopa Liidu ametnik ega teenistuja. Ma ei ole ega ole kunagi olnud Euroopa tasandi erakonna või Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse töötaja.

...,

[KUUPÄEV + sõltumatute

väljapaistvate isikute

komiteesse nimetatud

liikme ALLKIRI]

---

| 13.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/11

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/2140,

21. oktoober 2019,

riigiabi SA.52194 – 2019/C (ex 2018/FC) kohta – Slovaki Vabariik – Slovakkias jaemüüjatele kehtestatud käibemaks

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 7474 all)

(Ainult slovakikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 13. detsembril 2018 võeti Slovakkia parlamendis vastu jaemüügikettide erimaksuga maksustamise seadus (edaspidi „jaemüügimaksu seadus“), (1) millega kehtestatakse maks jaemüüjatele, kes müüvad lõpptarbijaile toidukaupu (edaspidi „jaemüügimaks“). Jaemüügimaksu seadus jõustus 1. jaanuaril 2019. Esimene periood, mille kohta maksu arvestati, oli 2019. aasta jaanuarist maini ning maksusumma tuli tasuda 2019. aasta aprilli lõpuks. |
| --- | --- |

(1)

13. detsembril 2018 võeti Slovakkia parlamendis vastu jaemüügikettide erimaksuga maksustamise seadus (edaspidi „jaemüügimaksu seadus“), (1) millega kehtestatakse maks jaemüüjatele, kes müüvad lõpptarbijaile toidukaupu (edaspidi „jaemüügimaks“). Jaemüügimaksu seadus jõustus 1. jaanuaril 2019. Esimene periood, mille kohta maksu arvestati, oli 2019. aasta jaanuarist maini ning maksusumma tuli tasuda 2019. aasta aprilli lõpuks.

1

| (2) | Komisjon sai jaemüügimaksust teada alates 2018. aasta oktoobrist laekunud turuteabe põhjal. 21. detsembril 2018 sai komisjon kaebuse, milles väideti, et teatavate jaemüüjate vabastamine jaemüügimaksust kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai jaemüügimaksust teada alates 2018. aasta oktoobrist laekunud turuteabe põhjal. 21. detsembril 2018 sai komisjon kaebuse, milles väideti, et teatavate jaemüüjate vabastamine jaemüügimaksust kujutab endast riigiabi.

| (3) | 11. jaanuaril 2019 saatsid komisjoni talitused Slovaki Vabariigile kirja, milles palusid jaemüügimaksu kohta teavet esitada. 22. jaanuaril 2019 edastasid komisjoni talitused kaebuse Slovaki Vabariigile märkuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(3)

11. jaanuaril 2019 saatsid komisjoni talitused Slovaki Vabariigile kirja, milles palusid jaemüügimaksu kohta teavet esitada. 22. jaanuaril 2019 edastasid komisjoni talitused kaebuse Slovaki Vabariigile märkuste esitamiseks.

| (4) | 7. veebruaril 2019 sai komisjon 11. jaanuari 2019. aasta kirjale Slovaki Vabariigi vastuse ning tema märkused kaebuse kohta. |
| --- | --- |

(4)

7. veebruaril 2019 sai komisjon 11. jaanuari 2019. aasta kirjale Slovaki Vabariigi vastuse ning tema märkused kaebuse kohta.

| (5) | 13. veebruaril 2019 saatsid komisjoni talitused Slovaki Vabariigile kirja, milles esitasid oma esialgsed seisukohad selles küsimuses ning teatasid, et komisjon kaalub abi maksmise peatamise korralduse andmist kooskõlas nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 13 lõikega 1, (2) ning andsid Slovaki Vabariigile võimaluse märkusi esitada. |
| --- | --- |

(5)

13. veebruaril 2019 saatsid komisjoni talitused Slovaki Vabariigile kirja, milles esitasid oma esialgsed seisukohad selles küsimuses ning teatasid, et komisjon kaalub abi maksmise peatamise korralduse andmist kooskõlas nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 13 lõikega 1, (2) ning andsid Slovaki Vabariigile võimaluse märkusi esitada.

2

| (6) | 5. märtsil 2019 esitas Slovaki Vabariik oma vastuse komisjoni 13. veebruari 2019. aasta kirjale. |
| --- | --- |

(6)

5. märtsil 2019 esitas Slovaki Vabariik oma vastuse komisjoni 13. veebruari 2019. aasta kirjale.

| (7) | 2. aprilli 2019. aasta kirjaga teatas komisjon Slovaki Vabariigile oma otsusest algatada jaemüügimaksu seaduses kehtestatud meetme suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELTL“) artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). Komisjon palus ka meetme viivitamata peatada kooskõlas määruse (EL) 2015/1589 artikli 13 lõikega 1. |
| --- | --- |

(7)

2. aprilli 2019. aasta kirjaga teatas komisjon Slovaki Vabariigile oma otsusest algatada jaemüügimaksu seaduses kehtestatud meetme suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELTL“) artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). Komisjon palus ka meetme viivitamata peatada kooskõlas määruse (EL) 2015/1589 artikli 13 lõikega 1.

| (8) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abimeetme kohta märkusi. |
| --- | --- |

(8)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abimeetme kohta märkusi.

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (9) | 13. mail 2019 esitas Slovaki Vabariik menetluse algatamise otsuse kohta tähelepanekud ning teatas komisjonile, et jaemüügimaksu seadus on kehtetuks tunnistatud. |
| --- | --- |

(9)

13. mail 2019 esitas Slovaki Vabariik menetluse algatamise otsuse kohta tähelepanekud ning teatas komisjonile, et jaemüügimaksu seadus on kehtetuks tunnistatud.

| (10) | 29. mail 2019 saatsid komisjoni talitused Slovaki Vabariigile pärast riigilt 13. mail 2019 saadud teavet kirja, milles palusid jaemüügimaksu seaduse õigusliku staatuse kohta lisateavet. Slovaki Vabariik esitas komisjonile oma vastuse 10. juunil 2019. |
| --- | --- |

(10)

29. mail 2019 saatsid komisjoni talitused Slovaki Vabariigile pärast riigilt 13. mail 2019 saadud teavet kirja, milles palusid jaemüügimaksu seaduse õigusliku staatuse kohta lisateavet. Slovaki Vabariik esitas komisjonile oma vastuse 10. juunil 2019.

| (11) | Huvitatud isikud komisjonile menetluse algatamise otsuse kohta märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(11)

Huvitatud isikud komisjonile menetluse algatamise otsuse kohta märkusi ei esitanud.

2.   MEETME KIRJELDUS

MEETME KIRJELDUS

| (12) | Jaemüügimaksu seadusega kehtestati maks, millel on järgmised põhitunnused:






  a) | toidukaupade jaemüüjate kogu käibe (sh muude kui toidukaupade müügi käive) suhtes kehtib 2,5 % maks; |
| --- | --- | --- |

(12)

Jaemüügimaksu seadusega kehtestati maks, millel on järgmised põhitunnused:

a)

toidukaupade jaemüüjate kogu käibe (sh muude kui toidukaupade müügi käive) suhtes kehtib 2,5 % maks;

| b) | kui vähemalt 25 % nende käibest moodustab toidukaupade müük lõpptarbijaile; |
| --- | --- |

b)

kui vähemalt 25 % nende käibest moodustab toidukaupade müük lõpptarbijaile;

| c) | kui nad tegutsevad vähemalt 15 %-s kõikidest Slovakkia halduspiirkondadest; |
| --- | --- |

c)

kui nad tegutsevad vähemalt 15 %-s kõikidest Slovakkia halduspiirkondadest;

| d) | mis puutub jaemüügimaksu kohaldamise tingimustele vastamisse, siis käsitatakse frantsiisivõtjate ja kaubandusliitude liikmeid/sidusettevõtjaid maksumaksjate eriliigina; |
| --- | --- |

d)

mis puutub jaemüügimaksu kohaldamise tingimustele vastamisse, siis käsitatakse frantsiisivõtjate ja kaubandusliitude liikmeid/sidusettevõtjaid maksumaksjate eriliigina;

| e) | maksust on vabastatud järgmised jaemüüjad:






  1) | väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, nagu on määratletud komisjoni määruses (EL) nr 651/2014 (4); |
| --- | --- | --- |

e)

maksust on vabastatud järgmised jaemüüjad:

1)

väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, nagu on määratletud komisjoni määruses (EL) nr 651/2014 (4);

4

| 2) | toitlustuskohad; |
| --- | --- |

2)

toitlustuskohad;

| 3) | jaemüüjad, kes on toidukaupade tootjad või toidukaupade tootjate sidusettevõtted, kelle netokäibest vähemalt 80 % moodustab enda toodetud toidukaupade müük lõpptarbijaile; |
| --- | --- |

3)

jaemüüjad, kes on toidukaupade tootjad või toidukaupade tootjate sidusettevõtted, kelle netokäibest vähemalt 80 % moodustab enda toodetud toidukaupade müük lõpptarbijaile;

| 4) | jaemüüjad, kelle käibest vähemalt 80 % moodustab ühe kategooria toidukaupade müük; |
| --- | --- |

4)

jaemüüjad, kelle käibest vähemalt 80 % moodustab ühe kategooria toidukaupade müük;

| 5) | jaemüüjad, kellelt nõutava maksu suurus ei ületa 5 000 eurot kvartalis; |
| --- | --- |

5)

jaemüüjad, kellelt nõutava maksu suurus ei ületa 5 000 eurot kvartalis;

| f) | maksubaas ei hõlma selliste jaemüüjate puhaskäivet, mis asuvad:






  1) | kõige vähem arenenud piirkondades ja milles on kuni kümme töötajat; |
| --- | --- | --- |

f)

maksubaas ei hõlma selliste jaemüüjate puhaskäivet, mis asuvad:

1)

kõige vähem arenenud piirkondades ja milles on kuni kümme töötajat;

| 2) | omavalitsusüksuses, kus on kuni kolm lõpptarbijatele toidukaupu müüvat kauplust. |
| --- | --- |

2)

omavalitsusüksuses, kus on kuni kolm lõpptarbijatele toidukaupu müüvat kauplust.

| (13) | Vastavalt jaemüügimaksu seadusele kasutab põllumajandusministeerium jaemüügimaksust saadud puhastulu eelkõige põllumajandus- ja toidukaupade sektori toetamiseks. Puhastulu on a) jaemüügimaksust saadava tulu ja b) jaemüügimaksu mahaarvamisest tuleneva äriühingu tulumaksuvähenduse summa vahe. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt jaemüügimaksu seadusele kasutab põllumajandusministeerium jaemüügimaksust saadud puhastulu eelkõige põllumajandus- ja toidukaupade sektori toetamiseks. Puhastulu on a) jaemüügimaksust saadava tulu ja b) jaemüügimaksu mahaarvamisest tuleneva äriühingu tulumaksuvähenduse summa vahe.

3.   MEETME KEHTETUKS TUNNISTAMINE

MEETME KEHTETUKS TUNNISTAMINE

| (14) | Slovaki Vabariik teatas 13. mai 2019. aasta kirjas komisjonile, et jaemüügimaksu seadus on kehtetuks tunnistatud 9. aprilli 2019. aasta seadusega nr 88/2019 (edaspidi „kehtetuks tunnistamise seadus“) (vt põhjendus 9). Seepärast märkis Slovaki Vabariik, et komisjoni algatatud ametlik uurimine ei ole enam vajalik. |
| --- | --- |

(14)

Slovaki Vabariik teatas 13. mai 2019. aasta kirjas komisjonile, et jaemüügimaksu seadus on kehtetuks tunnistatud 9. aprilli 2019. aasta seadusega nr 88/2019 (edaspidi „kehtetuks tunnistamise seadus“) (vt põhjendus 9). Seepärast märkis Slovaki Vabariik, et komisjoni algatatud ametlik uurimine ei ole enam vajalik.

| (15) | Slovaki Vabariik teatas komisjonile oma vastuses 10. juuni 2019. aasta kirjale, milles paluti lisateavet, et jaemüügimaksu seadust ei tunnistatud kehtetuks tagasiulatuvalt, sest Slovaki Vabariigis kehtiva õigusriigi põhimõtte kohaselt ei või maksuseadustel olla tagasiulatuvat mõju. Kehtetuks tunnistamise seadus jõustus 9. aprillil 2019 ja jaemüügimaksu seadus tunnistati kehtetuks alates sellest kuupäevast. |
| --- | --- |

(15)

Slovaki Vabariik teatas komisjonile oma vastuses 10. juuni 2019. aasta kirjale, milles paluti lisateavet, et jaemüügimaksu seadust ei tunnistatud kehtetuks tagasiulatuvalt, sest Slovaki Vabariigis kehtiva õigusriigi põhimõtte kohaselt ei või maksuseadustel olla tagasiulatuvat mõju. Kehtetuks tunnistamise seadus jõustus 9. aprillil 2019 ja jaemüügimaksu seadus tunnistati kehtetuks alates sellest kuupäevast.

| (16) | Lisaks märkis Slovaki Vabariik komisjoni talituste taotlusel, et ettevõtjaid, kelle suhtes kehtetuks tunnistatud jaemüügimaksu seadus kehtis selle jõusoleku ajal, ei kohustatud jaemüügimaksu tasuma ja et Slovaki Vabariigil ei olnud seaduslikku õigust jaemüügimaksu sisse nõuda. Slovaki Vabariik kinnitas ka, et ükski ettevõtja ei ole jaemüügimaksu tasunud. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks märkis Slovaki Vabariik komisjoni talituste taotlusel, et ettevõtjaid, kelle suhtes kehtetuks tunnistatud jaemüügimaksu seadus kehtis selle jõusoleku ajal, ei kohustatud jaemüügimaksu tasuma ja et Slovaki Vabariigil ei olnud seaduslikku õigust jaemüügimaksu sisse nõuda. Slovaki Vabariik kinnitas ka, et ükski ettevõtja ei ole jaemüügimaksu tasunud.

| (17) | Seega on Slovaki Vabariigi esitatud teabe põhjal selge, et jaemüügimaksu seadus on kehtetuks tunnistatud ning et keegi selle alusel maksu ei tasunud ning kellelgi ei tekkinud maksukohustust selle perioodi eest, mil seadus jõus oli. |
| --- | --- |

(17)

Seega on Slovaki Vabariigi esitatud teabe põhjal selge, et jaemüügimaksu seadus on kehtetuks tunnistatud ning et keegi selle alusel maksu ei tasunud ning kellelgi ei tekkinud maksukohustust selle perioodi eest, mil seadus jõus oli.

| (18) | Arvestades, et Slovaki Vabariik on jaemüügimaksu seaduse kehtetuks tunnistanud, ei ole selles seaduses kehtestatud abimeetme käsitlemiseks algatatud ametlikul uurimismenetlusel enam eset. |
| --- | --- |

(18)

Arvestades, et Slovaki Vabariik on jaemüügimaksu seaduse kehtetuks tunnistanud, ei ole selles seaduses kehtestatud abimeetme käsitlemiseks algatatud ametlikul uurimismenetlusel enam eset.

4.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (19) | Arvestades, et Slovaki Vabariik on jaemüügimaksu seaduse kehtetuks tunnistanud, ei ole ELTLi artikli 108 lõike 2 kohasel menetlusel enam eset ja see tuleks lõpetada, |
| --- | --- |

(19)

Arvestades, et Slovaki Vabariik on jaemüügimaksu seaduse kehtetuks tunnistanud, ei ole ELTLi artikli 108 lõike 2 kohasel menetlusel enam eset ja see tuleks lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Arvestades, et Slovaki Vabariik on jaemüügimaksu seaduse kehtetuks tunnistanud, ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel 2019. aasta 2. aprillil jaemüügimaksu seaduses kehtestatud abimeetme käsitlemiseks algatatud ametlikul uurimismenetlusel enam eset ja see lõpetatakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 21. oktoober 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  13. detsembri 2018. aasta seadus nr 385/2018 Coll. jaemüügikettide erimaksu kohta ning tulumaksu käsitleva seaduse nr 595/2003 Coll. muutmise kohta koos hilisemate muudatustega.

1

(2)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 19).

2

(3)  
  ELT C 194, 7.6.2019, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

4

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 13.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/14

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis järgmisel aadressil: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eeskiri nr 14: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses turvavööde kinnituspunktidega [2019/2141]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

09-seeria muudatused – jõustumiskuupäev: 29. detsember 2018

SISUKORD

EESKIRI

1.   Kohaldamisala

2.   Mõisted

3.   Tüübikinnituse taotlemine

4.   Tüübikinnitus

5.   Tehniline kirjeldus

6.   Katsed

7.   Vaatlus turvavöö kinnituspunktide staatiliste koormuskatsete ajal ja järel

8.   Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

9.   Tootmise nõuetele vastavus

10.   Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral

11.   Kasutusjuhend

12.   Tootmise lõpetamine

13.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid

14.   Üleminekusätted

LISAD

1.   Teatis

2.   Tüübikinnitusmärkide kujundus

3.   Turvavöö toimivate kinnituspunktide asukoht

4.   Mootorsõidukite istekohtade H-punkti ja rindkere tegeliku kaldenurga kindlaksmääramise kord

5.   Tõmbeseade

6.   Kinnituspunktide minimaalne arv ja alakinnituspunktide asukoht

7.   Dünaamiline koormuskatse turvavöö kinnituspunktide staatiliste tugevuskatsete alternatiivina

8.   Mannekeeni tehniline kirjeldus

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse:

M- ja N-kategooria sõidukite (1) suhtes seoses näoga, seljaga või küljega sõidusuunas paiknevatel istmetel istuvatele täiskasvanud sõitjatele ette nähtud turvavööde kinnituspunktidega.

1

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Sõiduki tüübikinnitus“ – kõnealust tüüpi turvavööde kinnituskonstruktsioonidega varustatud sõiduki tüübikinnitus. |
| --- | --- |

2.1.

„Sõiduki tüübikinnitus“ – kõnealust tüüpi turvavööde kinnituskonstruktsioonidega varustatud sõiduki tüübikinnitus.

| 2.2. | „Sõidukitüüp“ – mootorsõidukite kategooriad, mille sõidukid ei erine üksteisest selliste oluliste omaduste poolest nagu mõõdud, kuju ja materjalid sõiduki kere või istmekonstruktsiooni nende osade puhul, kuhu kinnitatakse turvavööde kinnituspunktid, ning juhul kui kinnituspunktide tugevust katsetatakse dünaamilise koormuskatsega, turvasüsteemi kõik omadused, mis mõjutavad turvavööde kinnituspunktidele rakenduvaid jõude, eriti koormuse piiramise funktsioon. |
| --- | --- |

2.2.

„Sõidukitüüp“ – mootorsõidukite kategooriad, mille sõidukid ei erine üksteisest selliste oluliste omaduste poolest nagu mõõdud, kuju ja materjalid sõiduki kere või istmekonstruktsiooni nende osade puhul, kuhu kinnitatakse turvavööde kinnituspunktid, ning juhul kui kinnituspunktide tugevust katsetatakse dünaamilise koormuskatsega, turvasüsteemi kõik omadused, mis mõjutavad turvavööde kinnituspunktidele rakenduvaid jõude, eriti koormuse piiramise funktsioon.

| 2.3. | „Turvavöö kinnituspunktid“ – sõiduki kere või istme osad või mõni muu sõidukiosa, mille külge turvavöökomplekt kinnitatakse. |
| --- | --- |

2.3.

„Turvavöö kinnituspunktid“ – sõiduki kere või istme osad või mõni muu sõidukiosa, mille külge turvavöökomplekt kinnitatakse.

| 2.4. | „Turvavöö toimiv kinnituspunkt“ – koht, mida punkti 5.4 kohaselt kasutatakse turvavöö eri osade ja sõitja vahelise kaldenurga määramiseks; see on koht, kuhu turvavöö tuleks kinnitada, et selle asend ühtiks kasutamise ajal ettenähtud asendiga. Kõnealune punkt võib, aga ei tarvitse olla turvavöö tegelik kinnituspunkt; see oleneb turvavöö kinnituspunktiga ühendatud osade konstruktsioonist; |
| --- | --- |

2.4.

„Turvavöö toimiv kinnituspunkt“ – koht, mida punkti 5.4 kohaselt kasutatakse turvavöö eri osade ja sõitja vahelise kaldenurga määramiseks; see on koht, kuhu turvavöö tuleks kinnitada, et selle asend ühtiks kasutamise ajal ettenähtud asendiga. Kõnealune punkt võib, aga ei tarvitse olla turvavöö tegelik kinnituspunkt; see oleneb turvavöö kinnituspunktiga ühendatud osade konstruktsioonist;

| 2.4.1. | näiteks juhul: |
| --- | --- |

2.4.1.

näiteks juhul:

| 2.4.1.1. | kui sõiduki kere või selle istme konstruktsioonis kasutatakse turvavöö juhikut, tuleb turvavöö toimivaks kinnituspunktiks lugeda juhiku keskpunkti kohas, kus vöö väljub sõitja küljel juhikust; ning, |
| --- | --- |

2.4.1.1.

kui sõiduki kere või selle istme konstruktsioonis kasutatakse turvavöö juhikut, tuleb turvavöö toimivaks kinnituspunktiks lugeda juhiku keskpunkti kohas, kus vöö väljub sõitja küljel juhikust; ning,

| 2.4.1.2. | kui turvavöö kulgeb üle sõitja otse sõiduki kerele või istmekonstruktsioonile kinnitatud tõmburisse, ilma et nende vahel oleks juhikut, siis loetakse turvavöö toimivaks kinnituspunktiks rihma rulli telje ja rullil oleva rihma keskjoont läbiva tasapinna lõikumispunkt. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

kui turvavöö kulgeb üle sõitja otse sõiduki kerele või istmekonstruktsioonile kinnitatud tõmburisse, ilma et nende vahel oleks juhikut, siis loetakse turvavöö toimivaks kinnituspunktiks rihma rulli telje ja rullil oleva rihma keskjoont läbiva tasapinna lõikumispunkt.

| 2.5. | „Põhi“ – sõiduki seinu ühendav kere alaosa. Selles kontekstis hõlmab see risttalasid, stantse ja muid võimalikke tugevdusi, ka juhul, kui need asuvad põhja all (nt piki- ja põikteljelised osad). |
| --- | --- |

2.5.

„Põhi“ – sõiduki seinu ühendav kere alaosa. Selles kontekstis hõlmab see risttalasid, stantse ja muid võimalikke tugevdusi, ka juhul, kui need asuvad põhja all (nt piki- ja põikteljelised osad).

| 2.6. | „Iste“ – ühele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Mõiste hõlmab nii üksikut istet kui ka ühele isikule ette nähtud pingiosa. |
| --- | --- |

2.6.

„Iste“ – ühele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Mõiste hõlmab nii üksikut istet kui ka ühele isikule ette nähtud pingiosa.

| 2.6.1. | „Eesmine sõitjaiste“ – mis tahes iste, mille eespoolseim H-punkt asub juhi R-punkti läbival püsttasapinnal või sellest eespool. |
| --- | --- |

2.6.1.

„Eesmine sõitjaiste“ – mis tahes iste, mille eespoolseim H-punkt asub juhi R-punkti läbival püsttasapinnal või sellest eespool.

| 2.6.2. | „Näoga sõidusuunas paiknev iste“ – iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab, ja mis on näoga sõiduki esiosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väiksema kui +10° või –10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes. |
| --- | --- |

2.6.2.

„Näoga sõidusuunas paiknev iste“ – iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab, ja mis on näoga sõiduki esiosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väiksema kui +10° või –10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes.

| 2.6.3. | „Seljaga sõidusuunas paiknev iste“ iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab, ja mis on näoga sõiduki tagaosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väiksema kui +10° või –10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes. |
| --- | --- |

2.6.3.

„Seljaga sõidusuunas paiknev iste“ iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab, ja mis on näoga sõiduki tagaosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väiksema kui +10° või –10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes.

| 2.6.4. | „Küljega sõidusuunas paiknev iste“ – iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab, ja mis on näoga sõiduki külje suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab 90° (±10°) nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes. |
| --- | --- |

2.6.4.

„Küljega sõidusuunas paiknev iste“ – iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab, ja mis on näoga sõiduki külje suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab 90° (±10°) nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes.

| 2.7. | „Istmerühm“ – ühele või mitmele täiskasvanule ette nähtud pinkiste või üksteise kõrval paiknevad eraldi istmed (st kinnitatud nii, et ühe istme eesmised kinnituspunktid on samal joonel teise istme tagumiste kinnituspunktidega või neist eespool ning samal joonel teise istme eesmiste kinnituspunktidega või neist tagapool). |
| --- | --- |

2.7.

„Istmerühm“ – ühele või mitmele täiskasvanule ette nähtud pinkiste või üksteise kõrval paiknevad eraldi istmed (st kinnitatud nii, et ühe istme eesmised kinnituspunktid on samal joonel teise istme tagumiste kinnituspunktidega või neist eespool ning samal joonel teise istme eesmiste kinnituspunktidega või neist tagapool).

| 2.8. | „Pinkiste“ – vähemalt kahele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega. |
| --- | --- |

2.8.

„Pinkiste“ – vähemalt kahele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega.

| 2.9. | „Istmetüüp“ – istmed, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest: |
| --- | --- |

2.9.

„Istmetüüp“ – istmed, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

| 2.9.1. | istme kuju, mõõtmed ja materjal; |
| --- | --- |

2.9.1.

istme kuju, mõõtmed ja materjal;

| 2.9.2. | reguleerimissüsteemide ja kõigi lukustussüsteemide tüübid ja mõõdud; |
| --- | --- |

2.9.2.

reguleerimissüsteemide ja kõigi lukustussüsteemide tüübid ja mõõdud;

| 2.9.3. | istme turvavöö kinnituspunktide, istme kinnituspunktide ja asjaomaste sõiduki kere osade tüübid ja mõõdud. |
| --- | --- |

2.9.3.

istme turvavöö kinnituspunktide, istme kinnituspunktide ja asjaomaste sõiduki kere osade tüübid ja mõõdud.

| 2.10. | „Istme kinnituspunkt“ – süsteem, mille abil on iste kinnitatud sõiduki kere külge, sh sõiduki kere juurde kuuluvad asjaomased osad. |
| --- | --- |

2.10.

„Istme kinnituspunkt“ – süsteem, mille abil on iste kinnitatud sõiduki kere külge, sh sõiduki kere juurde kuuluvad asjaomased osad.

| 2.11. | „Reguleerimissüsteem“ – seade istme või selle osade reguleerimiseks sõitjale sobivasse asendisse. Kõnealune seade võib eelkõige võimaldada istme nihutamist: |
| --- | --- |

2.11.

„Reguleerimissüsteem“ – seade istme või selle osade reguleerimiseks sõitjale sobivasse asendisse. Kõnealune seade võib eelkõige võimaldada istme nihutamist:

| 2.11.1. | pikisuunas; |
| --- | --- |

2.11.1.

pikisuunas;

| 2.11.2. | püstsuunas; |
| --- | --- |

2.11.2.

püstsuunas;

| 2.11.3. | kaldenurga suhtes. |
| --- | --- |

2.11.3.

kaldenurga suhtes.

| 2.12. | „Nihutussüsteem“ – seade, mis võimaldab istme või selle osa nihutamist või pööramist ilma vahepealses asendis fikseerimiseta, sõitjatele hõlpsa juurdepääsu võimaldamiseks kõnealuse istme taha. |
| --- | --- |

2.12.

„Nihutussüsteem“ – seade, mis võimaldab istme või selle osa nihutamist või pööramist ilma vahepealses asendis fikseerimiseta, sõitjatele hõlpsa juurdepääsu võimaldamiseks kõnealuse istme taha.

| 2.13. | „Lukustussüsteem“ – seade, mis tagab istme ja selle osade kasutusasendi püsimise; hõlmab seadmeid, millega lukustatakse nii seljatoe asend istme suhtes kui ka istme asend sõiduki suhtes. |
| --- | --- |

2.13.

„Lukustussüsteem“ – seade, mis tagab istme ja selle osade kasutusasendi püsimise; hõlmab seadmeid, millega lukustatakse nii seljatoe asend istme suhtes kui ka istme asend sõiduki suhtes.

| 2.14. | „Võrdlusala“ – ruum kahe vertikaalse pikiteljelise tasapinna vahel, mis asuvad teineteisest 400 mm kaugusel, on sümmeetrilised H-punkti suhtes ja määratletakse eeskirja nr 21 1. lisa kohaselt peakujulise seadise pööramisega püstasendist rõhtasendisse. Seadis tuleb eeskirja nr 21 nimetatud lisas esitatud kirjelduse kohaselt asetada ning reguleerida maksimaalsele pikkusele 840 mm. |
| --- | --- |

2.14.

„Võrdlusala“ – ruum kahe vertikaalse pikiteljelise tasapinna vahel, mis asuvad teineteisest 400 mm kaugusel, on sümmeetrilised H-punkti suhtes ja määratletakse eeskirja nr 21 1. lisa kohaselt peakujulise seadise pööramisega püstasendist rõhtasendisse. Seadis tuleb eeskirja nr 21 nimetatud lisas esitatud kirjelduse kohaselt asetada ning reguleerida maksimaalsele pikkusele 840 mm.

| 2.15. | „Rindkere koormuse piiraja“ – turvavöö ja/või istme ja/või sõiduki mis tahes osa, mis on ette nähtud sõitja rindkerele rakenduvate jõudude piiramiseks kokkupõrke korral. |
| --- | --- |

2.15.

„Rindkere koormuse piiraja“ – turvavöö ja/või istme ja/või sõiduki mis tahes osa, mis on ette nähtud sõitja rindkerele rakenduvate jõudude piiramiseks kokkupõrke korral.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses turvavööde kinnituspunktidega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses turvavööde kinnituspunktidega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad: |
| --- | --- |

3.2.

Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad:

| 3.2.1. | sobivas mõõtkavas sõiduki kere üldjoonised, millel on kujutatud turvavöö kinnituspunktide asukohad, turvavöö toimivate kinnituspunktide (vastavalt vajadusele) asukohad ja üksikasjalikud joonised turvavöö kinnituste kohta; |
| --- | --- |

3.2.1.

sobivas mõõtkavas sõiduki kere üldjoonised, millel on kujutatud turvavöö kinnituspunktide asukohad, turvavöö toimivate kinnituspunktide (vastavalt vajadusele) asukohad ja üksikasjalikud joonised turvavöö kinnituste kohta;

| 3.2.2. | andmed kasutatud materjalide kohta, mis võivad mõjutada turvavöö kinnituspunktide tugevust; |
| --- | --- |

3.2.2.

andmed kasutatud materjalide kohta, mis võivad mõjutada turvavöö kinnituspunktide tugevust;

| 3.2.3. | turvavöö kinnituspunktide tehniline kirjeldus; |
| --- | --- |

3.2.3.

turvavöö kinnituspunktide tehniline kirjeldus;

| 3.2.4. | istmekonstruktsiooni külge kinnitatud kinnituspunktide puhul: |
| --- | --- |

3.2.4.

istmekonstruktsiooni külge kinnitatud kinnituspunktide puhul:

| 3.2.4.1. | sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus seoses istmete väliskuju, istmete kinnituspunktide ning nende reguleerimis- ja lukustussüsteemidega; |
| --- | --- |

3.2.4.1.

sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus seoses istmete väliskuju, istmete kinnituspunktide ning nende reguleerimis- ja lukustussüsteemidega;

| 3.2.4.2. | istmete, nende kinnituspunktide ning reguleerimis- ja lukustussüsteemide piisavalt üksikasjalikud joonised sobivas mõõtkavas; |
| --- | --- |

3.2.4.2.

istmete, nende kinnituspunktide ning reguleerimis- ja lukustussüsteemide piisavalt üksikasjalikud joonised sobivas mõõtkavas;

| 3.2.5. | tõendusmaterjal selle kohta, et kinnituspunktide tüübikinnituskatses kasutatud turvavöö või turvasüsteem vastab ÜRO eeskirja nr 16 nõuetele, kui sõiduki tootja valib alternatiivse dünaamilise koormuskatse. |
| --- | --- |

3.2.5.

tõendusmaterjal selle kohta, et kinnituspunktide tüübikinnituskatses kasutatud turvavöö või turvasüsteem vastab ÜRO eeskirja nr 16 nõuetele, kui sõiduki tootja valib alternatiivse dünaamilise koormuskatse.

| 3.3. | Tootja esitab tehnilisele teenistusele kas kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduki või sõiduki need osad, mis tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise teenistuse otsuse kohaselt on vajalikud turvavöö kinnituspunktide katseks. |
| --- | --- |

3.3.

Tootja esitab tehnilisele teenistusele kas kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduki või sõiduki need osad, mis tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise teenistuse otsuse kohaselt on vajalikud turvavöö kinnituspunktide katseks.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel kinnitamiseks esitatud sõiduk vastab käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel kinnitamiseks esitatud sõiduk vastab käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 08, mis vastab 08-seeria muudatustele) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile, nagu on sätestatud punktis 2.2. |
| --- | --- |

4.2.

Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 08, mis vastab 08-seeria muudatustele) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile, nagu on sätestatud punktis 2.2.

| 4.3. | Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, andmata jätmise, laiendamise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.3.

Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, andmata jätmise, laiendamise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: |
| --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

| 4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber; (2) |
| --- | --- |

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber; (2

| 4.4.2. | käesoleva eeskirja number, mis asub punktis 4.4.1 nimetatud ringist paremal; |
| --- | --- |

4.4.2.

käesoleva eeskirja number, mis asub punktis 4.4.1 nimetatud ringist paremal;

| 4.4.3. | täht „e“, mis asub käesoleva eeskirja numbrist paremal, kui tüübikinnitus antakse vastavalt 7. lisas kirjeldatud dünaamilisele koormuskatsele. |
| --- | --- |

4.4.3.

täht „e“, mis asub käesoleva eeskirja numbrist paremal, kui tüübikinnitus antakse vastavalt 7. lisas kirjeldatud dünaamilisele koormuskatsele.

| 4.5. | Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 4.4.1 sätestatud tähisest paremale. |
| --- | --- |

4.5.

Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 4.4.1 sätestatud tähisest paremale.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.

| 4.8. | Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

4.8.

Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   TEHNILINE KIRJELDUS

| 5.1. | Määratlused (vt 3. lisa). |
| --- | --- |

5.1.

Määratlused (vt 3. lisa).

| 5.1.1. | H-punkt on võrdluspunkt, mis määratakse kindlaks käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 2.3 ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

5.1.1.

H-punkt on võrdluspunkt, mis määratakse kindlaks käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 2.3 ettenähtud korra kohaselt.

| 5.1.1.1. | Punkt H on punktis 5.1.1 määratletud H-punktile vastav võrdluspunkt, mis määratakse istme iga kasutatava tavaasendi jaoks. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Punkt H on punktis 5.1.1 määratletud H-punktile vastav võrdluspunkt, mis määratakse istme iga kasutatava tavaasendi jaoks.

| 5.1.1.2. | R-punkt on käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 2.4 määratletud istekoha võrdluspunkt. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

R-punkt on käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 2.4 määratletud istekoha võrdluspunkt.

| 5.1.2. | Kolmemõõtmelise võrdlussüsteemi määratlus on käesoleva eeskirja 4. lisa 2. liites. |
| --- | --- |

5.1.2.

Kolmemõõtmelise võrdlussüsteemi määratlus on käesoleva eeskirja 4. lisa 2. liites.

| 5.1.3. | Punktid L1 ja L2 on turvavöö alumised toimivad kinnituspunktid. |
| --- | --- |

5.1.3.

Punktid L1

2

| 5.1.4. | Punkt C asub punktist R püstsuunas 450 mm kaugusel. Kui punktis 5.1.6 määratletud kaugus S ei ole väiksem kui 280 mm ja kui tootja on valinud punktis 5.4.3.3 määratud alternatiivse valemi BR = 260 mm +0,8 S, siis peab C- ja R-punkti püstteljeline vahekaugus olema 500 mm. |
| --- | --- |

5.1.4.

Punkt C asub punktist R püstsuunas 450 mm kaugusel. Kui punktis 5.1.6 määratletud kaugus S ei ole väiksem kui 280 mm ja kui tootja on valinud punktis 5.4.3.3 määratud alternatiivse valemi BR = 260 mm +0,8 S, siis peab C- ja R-punkti püstteljeline vahekaugus olema 500 mm.

| 5.1.5. | Nurgad α1 ja α2 on vastavalt nurgad horisontaalse tasapinna ja istme vertikaalse pikiteljelise kesktasapinnaga risti asuvate tasapindade vahel, mis läbivad R-punkti ning punkte L1 ja L2.
  Kui iste on reguleeritav, tuleb see nõue täita ka kõikide tavaliste sõiduasendite H-punktide puhul sõiduki tootja poolt ettenähtud viisil. |
| --- | --- |

5.1.5.

Nurgad α1 ja α2 on vastavalt nurgad horisontaalse tasapinna ja istme vertikaalse pikiteljelise kesktasapinnaga risti asuvate tasapindade vahel, mis läbivad R-punkti ning punkte L1

2

Kui iste on reguleeritav, tuleb see nõue täita ka kõikide tavaliste sõiduasendite H-punktide puhul sõiduki tootja poolt ettenähtud viisil.

| 5.1.6. | S on toimiva ülakinnituspunkti kaugus (mm) võrdlustasapinnast P, mis on paralleelne sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga ja on määratletud järgmiselt: |
| --- | --- |

5.1.6.

S on toimiva ülakinnituspunkti kaugus (mm) võrdlustasapinnast P, mis on paralleelne sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga ja on määratletud järgmiselt:

| 5.1.6.1. | kui istekoht on istme kuju tõttu selgelt määratletav, on tasapind P istme kesktasapind; |
| --- | --- |

5.1.6.1.

kui istekoht on istme kuju tõttu selgelt määratletav, on tasapind P istme kesktasapind;

| 5.1.6.2. | täpselt määratlemata istekoha puhul: |
| --- | --- |

5.1.6.2.

täpselt määratlemata istekoha puhul:

| 5.1.6.2.1. | juhiistme tasapind P on sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga paralleelne vertikaaltasapind, mis kulgeb läbi rooliratta keskpunkti rooliratta ääre tasapinnal, kui rooliratas (kui see on reguleeritav) on oma keskasendis; |
| --- | --- |

5.1.6.2.1.

juhiistme tasapind P on sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga paralleelne vertikaaltasapind, mis kulgeb läbi rooliratta keskpunkti rooliratta ääre tasapinnal, kui rooliratas (kui see on reguleeritav) on oma keskasendis;

| 5.1.6.2.2. | välimise esiistme tasapind P on sümmeetriline juhiistme tasapinnaga P; |
| --- | --- |

5.1.6.2.2.

välimise esiistme tasapind P on sümmeetriline juhiistme tasapinnaga P;

| 5.1.6.2.3. | välimise tagumise istekoha tasapinna P määrab tootja tingimusel, et sõiduki keskmise pikitasapinna ja tasapinna P vahelise kauguse A määramisel peetakse kinni järgmistest piirnormidest:






  A | ≥ 200 mm, kui pinkiste on ette nähtud ainult kahele sõitjale; |
| --- | --- | --- |

5.1.6.2.3.

välimise tagumise istekoha tasapinna P määrab tootja tingimusel, et sõiduki keskmise pikitasapinna ja tasapinna P vahelise kauguse A määramisel peetakse kinni järgmistest piirnormidest:

A

≥ 200 mm, kui pinkiste on ette nähtud ainult kahele sõitjale;

| A | ≥ 300 mm, kui pinkiste on ette nähtud rohkem kui kahele sõitjale. |
| --- | --- |

A

≥ 300 mm, kui pinkiste on ette nähtud rohkem kui kahele sõitjale.

| 5.2. | Üldnõuded |
| --- | --- |

5.2.

Üldnõuded

| 5.2.1. | Turvavööde kinnituspunktide konstruktsioon, teostus ja paigutus peavad võimaldama: |
| --- | --- |

5.2.1.

Turvavööde kinnituspunktide konstruktsioon, teostus ja paigutus peavad võimaldama:

| 5.2.1.1. | sobiva turvavöö paigaldamist. Välimise esiistme turvavöö kinnituspunktid peavad sobima inertsrulliga turvavöödele, pidades silmas eelkõige turvavöö kinnituspunktide tugevusomadusi, välja arvatud juhul, kui tootja on varustanud sõiduki muud tüüpi turvavöödega, mis sisaldavad tõmbureid. Kui kinnituspunktid sobivad vaid kindlat tüüpi turvavöödele, peavad need tüübid olema kindlaks määratud punktis 4.3 nimetatud vormil; |
| --- | --- |

5.2.1.1.

sobiva turvavöö paigaldamist. Välimise esiistme turvavöö kinnituspunktid peavad sobima inertsrulliga turvavöödele, pidades silmas eelkõige turvavöö kinnituspunktide tugevusomadusi, välja arvatud juhul, kui tootja on varustanud sõiduki muud tüüpi turvavöödega, mis sisaldavad tõmbureid. Kui kinnituspunktid sobivad vaid kindlat tüüpi turvavöödele, peavad need tüübid olema kindlaks määratud punktis 4.3 nimetatud vormil;

| 5.2.1.2. | vähendada miinimumini õigesti asetatud turvavöö libisemise ohtu; |
| --- | --- |

5.2.1.2.

vähendada miinimumini õigesti asetatud turvavöö libisemise ohtu;

| 5.2.1.3. | vähendada miinimumini vöö kahjustumise ohtu, mis tuleneb vöö kokkupuutest sõiduki kere või istmekonstruktsiooni teravate või jäikade osadega; |
| --- | --- |

5.2.1.3.

vähendada miinimumini vöö kahjustumise ohtu, mis tuleneb vöö kokkupuutest sõiduki kere või istmekonstruktsiooni teravate või jäikade osadega;

| 5.2.1.4. | sõiduki tavakasutamist käesoleva eeskirja tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

5.2.1.4.

sõiduki tavakasutamist käesoleva eeskirja tingimuste kohaselt;

| 5.2.1.5. | kinnituspunktide puhul, mis on eri asendites sõltuvalt sellest, kas see peab võimaldama isikutel sõidukisse siseneda või neid kinni hoidma, kohaldatakse käesoleva eeskirja nõudeid kinnituspunktide toimiva asendi suhtes. |
| --- | --- |

5.2.1.5.

kinnituspunktide puhul, mis on eri asendites sõltuvalt sellest, kas see peab võimaldama isikutel sõidukisse siseneda või neid kinni hoidma, kohaldatakse käesoleva eeskirja nõudeid kinnituspunktide toimiva asendi suhtes.

| 5.3. | Turvavöö kinnituspunktide vähim arv |
| --- | --- |

5.3.

Turvavöö kinnituspunktide vähim arv

| 5.3.1. | Kõik M- või N-kategooria sõidukid (v.a M2- ja M3-kategooria sõidukid, mis kuuluvad I või A klassi1) peavad olema varustatud käesoleva eeskirja nõuetele vastavate turvavöö kinnituspunktidega.
  Kui M2- või M3-kategooria sõidukid, mis kuuluvad I või A klassi1, on varustatud turvavöö kinnituspunktidega, peavad need kinnituspunktid vastama käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

5.3.1.

Kõik M- või N-kategooria sõidukid (v.a M2

3

1

Kui M2- või M3-kategooria sõidukid, mis kuuluvad I või A klassi1, on varustatud turvavöö kinnituspunktidega, peavad need kinnituspunktid vastama käesoleva eeskirja nõuetele.

2

3

1

| 5.3.1.1. | Eeskirja nr 16 kohaste S-tüüpi turvavöö tüübikinnitusega traksvööde (tõmburi(te)ga või ilma) kinnituspunktid peavad vastama eeskirja nr 14 nõuetele, kuid täiendav(ad) jalgadevahelise rihma kinnituspunkt(id) on käesoleva eeskirjas sätestatud tugevus- ja paigutusnõuetest vabastatud. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Eeskirja nr 16 kohaste S-tüüpi turvavöö tüübikinnitusega traksvööde (tõmburi(te)ga või ilma) kinnituspunktid peavad vastama eeskirja nr 14 nõuetele, kuid täiendav(ad) jalgadevahelise rihma kinnituspunkt(id) on käesoleva eeskirjas sätestatud tugevus- ja paigutusnõuetest vabastatud.

| 5.3.2. | Kõigi näoga, seljaga või küljega sõidusuunas paiknevate istekohtade turvavöö kinnituspunktide arv peab vastama 6. lisa sätetele. |
| --- | --- |

5.3.2.

Kõigi näoga, seljaga või küljega sõidusuunas paiknevate istekohtade turvavöö kinnituspunktide arv peab vastama 6. lisa sätetele.

| 5.3.3. | N1-kategooria sõidukite välimiste istekohtade puhul, v.a eesmine sõitjaiste (kujutatud 6. lisas ja tähistatud tähisega Ø), on siiski lubatud kaks alakinnituspunkti, kui istme ja sõiduki lähima külgseina vahel on läbipääs, mis on ette nähtud sõitjatele juurdepääsu võimaldamiseks sõiduki muudele osadele.
  Istme ja külgseina vahelist tühimikku loetakse läbipääsuks, kui kõigi suletud uste korral on külgseina ja kõnealuse istme keskjoont läbiva vertikaalse pikiteljelise tasapinna vaheline kaugus, mida mõõdetakse punktis R risti sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga, suurem kui 500 mm. |
| --- | --- |

5.3.3.

N1

Istme ja külgseina vahelist tühimikku loetakse läbipääsuks, kui kõigi suletud uste korral on külgseina ja kõnealuse istme keskjoont läbiva vertikaalse pikiteljelise tasapinna vaheline kaugus, mida mõõdetakse punktis R risti sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga, suurem kui 500 mm.

| 5.3.4. | 6. lisas kujutatud ja tähisega * tähistatud keskmise eesmise istekoha kaks alakinnituspunkti tuleb lugeda piisavaks juhul, kui tuuleklaas asub väljaspool eeskirja nr 21 1. lisas määratletud võrdlusala. Kui tuuleklaas asub võrdlusalas, on nõutav kolme kinnituspunkti olemasolu.
  Rihma kinnituspunktidega seoses loetakse tuuleklaas võrdlusala osaks juhul, kui sellel võib eeskirja nr 21 1. lisas kirjeldatud katsemeetodi kohasel katsetamisel tekkida staatiline kokkupuude katsevarustusega. |
| --- | --- |

5.3.4.

6. lisas kujutatud ja tähisega * tähistatud keskmise eesmise istekoha kaks alakinnituspunkti tuleb lugeda piisavaks juhul, kui tuuleklaas asub väljaspool eeskirja nr 21 1. lisas määratletud võrdlusala. Kui tuuleklaas asub võrdlusalas, on nõutav kolme kinnituspunkti olemasolu.

Rihma kinnituspunktidega seoses loetakse tuuleklaas võrdlusala osaks juhul, kui sellel võib eeskirja nr 21 1. lisas kirjeldatud katsemeetodi kohasel katsetamisel tekkida staatiline kokkupuude katsevarustusega.

| 5.3.5. | Kõik 6. lisas tähisega

  tähistatud istekohad peavad olema varustatud kolme kinnituspunktiga. Kaks kinnituspunkti võib olla järgmiste tingimuste korral: |
| --- | --- |

5.3.5.

Kõik 6. lisas tähisega
  Image 1
  tähistatud istekohad peavad olema varustatud kolme kinnituspunktiga. Kaks kinnituspunkti võib olla järgmiste tingimuste korral:

| 5.3.5.1. | kui vahetult ees on iste või muud sõiduki osad, mis vastavad eeskirja nr 80 1. liite punkti 3.5 nõuetele, või |
| --- | --- |

5.3.5.1.

kui vahetult ees on iste või muud sõiduki osad, mis vastavad eeskirja nr 80 1. liite punkti 3.5 nõuetele, või

| 5.3.5.2. | kui võrdlusalas ei paikne sõiduki liikumisel ükski sõiduki osa ja kui ühelgi sõiduki osal ei ole võimalust seal paikneda, või |
| --- | --- |

5.3.5.2.

kui võrdlusalas ei paikne sõiduki liikumisel ükski sõiduki osa ja kui ühelgi sõiduki osal ei ole võimalust seal paikneda, või

| 5.3.5.3. | nimetatud võrdlusalas paiknevad sõidukiosad vastavad eeskirja nr 80 6. liites sätestatud energia neeldumise nõuetele. |
| --- | --- |

5.3.5.3.

nimetatud võrdlusalas paiknevad sõidukiosad vastavad eeskirja nr 80 6. liites sätestatud energia neeldumise nõuetele.

| 5.3.5.4. | Punktide 5.3.5.1–5.3.5.3 nõuded ei kehti juhiistmele. |
| --- | --- |

5.3.5.4.

Punktide 5.3.5.1–5.3.5.3 nõuded ei kehti juhiistmele.

| 5.3.6. | Kõigi istmete või istekohtade puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes sõiduki paigal seistes, aga ka kõigi istmete puhul, mida ei käsitleta punktides 5.3.1–5.3.4, ei ole turvavöö kinnituspunktid vajalikud. Kui sellised istmed on siiski varustatud turvavöö kinnituspunktidega, peavad need vastama käesoleva eeskirja nõuetele. Kinnituspunkt, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult puuetega isiku turvavöö jaoks, või mis tahes muu 02-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 107 8. lisale vastav turvasüsteem, ei pea vastama käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

5.3.6.

Kõigi istmete või istekohtade puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes sõiduki paigal seistes, aga ka kõigi istmete puhul, mida ei käsitleta punktides 5.3.1–5.3.4, ei ole turvavöö kinnituspunktid vajalikud. Kui sellised istmed on siiski varustatud turvavöö kinnituspunktidega, peavad need vastama käesoleva eeskirja nõuetele. Kinnituspunkt, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult puuetega isiku turvavöö jaoks, või mis tahes muu 02-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 107 8. lisale vastav turvasüsteem, ei pea vastama käesoleva eeskirja nõuetele.

| 5.3.7. | Kahekorruselise sõiduki ülakorrusel kohaldatakse välimiste eesmiste istekohtade suhtes keskmise eesmise istekoha nõudeid. |
| --- | --- |

5.3.7.

Kahekorruselise sõiduki ülakorrusel kohaldatakse välimiste eesmiste istekohtade suhtes keskmise eesmise istekoha nõudeid.

| 5.3.8. | Istmete puhul, mida on sõiduki seisu ajal võimalik pöörata või viia muusse suunda, kohaldatakse käesoleva eeskirja kohaselt punkti 5.3.1 nõudeid vaid nende suundade suhtes, mis on ette nähtud tavakasutamiseks ajal, mil sõiduk sõidab maanteel. Vastavasisuline märkus peab sisalduma teabedokumendis. |
| --- | --- |

5.3.8.

Istmete puhul, mida on sõiduki seisu ajal võimalik pöörata või viia muusse suunda, kohaldatakse käesoleva eeskirja kohaselt punkti 5.3.1 nõudeid vaid nende suundade suhtes, mis on ette nähtud tavakasutamiseks ajal, mil sõiduk sõidab maanteel. Vastavasisuline märkus peab sisalduma teabedokumendis.

| 5.4. | Turvavöö kinnituspunktide asukoht (vt 3. lisa joonis 1) |
| --- | --- |

5.4.

Turvavöö kinnituspunktide asukoht (vt 3. lisa joonis 1)

| 5.4.1. | Üldteave |
| --- | --- |

5.4.1.

Üldteave

| 5.4.1.1. | Iga üksiku turvavöö kinnituspunktid võivad paikneda täielikult sõiduki kerel või istme konstruktsioonis või sõiduki mis tahes muus osas või olla jaotatud nende kohtade vahel. |
| --- | --- |

5.4.1.1.

Iga üksiku turvavöö kinnituspunktid võivad paikneda täielikult sõiduki kerel või istme konstruktsioonis või sõiduki mis tahes muus osas või olla jaotatud nende kohtade vahel.

| 5.4.1.2. | Iga üksikut kinnituspunkti võib kasutada kahe külgneva turvavöö otste kinnitamiseks tingimusel, et nõuded katsele on täidetud. |
| --- | --- |

5.4.1.2.

Iga üksikut kinnituspunkti võib kasutada kahe külgneva turvavöö otste kinnitamiseks tingimusel, et nõuded katsele on täidetud.

| 5.4.2. | Turvavöö toimiva alakinnituspunkti asukoht |
| --- | --- |

5.4.2.

Turvavöö toimiva alakinnituspunkti asukoht

| 5.4.2.1. | M1-kategooria sõiduki esiistmed
  M1-kategooria sõidukil peab nurk α1 (pandla vastasküljel) olema vahemikus 30°–80° ja nurk α2 (pandlapoolsel küljel) olema vahemikus 45°–80°. Mõlemad kaldenurgad peavad kehtima esiistmete kõigi tavasõidu asendite puhul. Kui vähemalt üks nurkadest α1 ja α2 on kõigi tavaliselt kasutatavate asendite puhul püsiv (nt istmele paigaldatud kinnituspunkti puhul), peab selle väärtus olema 60 ± 10°. Reguleerimissüsteemiga reguleeritavate istmete puhul, mille seljatoe nurk on väiksem kui 20° (vt 3. lisa joonis 1), võib nurk α1 olla väiksem eespool nõutud miinimumväärtusest (30°) tingimusel, et see ei ole üheski tavakasutuse asendis väiksem kui 20°. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

M1

M1-kategooria sõidukil peab nurk α1 (pandla vastasküljel) olema vahemikus 30°–80° ja nurk α2 (pandlapoolsel küljel) olema vahemikus 45°–80°. Mõlemad kaldenurgad peavad kehtima esiistmete kõigi tavasõidu asendite puhul. Kui vähemalt üks nurkadest α1 ja α2 on kõigi tavaliselt kasutatavate asendite puhul püsiv (nt istmele paigaldatud kinnituspunkti puhul), peab selle väärtus olema 60 ± 10°. Reguleerimissüsteemiga reguleeritavate istmete puhul, mille seljatoe nurk on väiksem kui 20° (vt 3. lisa joonis 1), võib nurk α1 olla väiksem eespool nõutud miinimumväärtusest (30°) tingimusel, et see ei ole üheski tavakasutuse asendis väiksem kui 20°.

1

1

2

1

2

| 5.4.2.2. | M1-kategooria sõiduki tagaistmed
  M1-kategooria sõiduki kõigi tagaistmete puhul peavad nurgad α1 ja α2 olema vahemikus 30°–80°. Kui tagaistmed on reguleeritavad, peavad nimetatud nurgad kehtima kõigi tavasõiduasendite korral. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

M1

M1-kategooria sõiduki kõigi tagaistmete puhul peavad nurgad α1 ja α2 olema vahemikus 30°–80°. Kui tagaistmed on reguleeritavad, peavad nimetatud nurgad kehtima kõigi tavasõiduasendite korral.

1

1

2

| 5.4.2.3. | Muude kui M1-kategooria sõidukite esiistmed
  Muude kui M1-kategooria mootorsõidukite puhul peavad kõigi tavasõiduasendis paiknevate esiistmete nurgad α1 ja α2 olema vahemikus 30°–80°. Sõidukite puhul, mille maksimaalne mass ei ületa 3,5 tonni ja mille vähemalt üks nurkadest α1 ja α2 on kõigis tavasõidu asendites konstantne (nt istmele paigaldatud kinnituspunkti puhul), peab selle väärtus olema vahemikus 60 ± 10°. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Muude kui M1

Muude kui M1-kategooria mootorsõidukite puhul peavad kõigi tavasõiduasendis paiknevate esiistmete nurgad α1 ja α2 olema vahemikus 30°–80°. Sõidukite puhul, mille maksimaalne mass ei ületa 3,5 tonni ja mille vähemalt üks nurkadest α1 ja α2 on kõigis tavasõidu asendites konstantne (nt istmele paigaldatud kinnituspunkti puhul), peab selle väärtus olema vahemikus 60 ± 10°.

1

1

2

1

2

| 5.4.2.4. | Muude kui M1-kategooria sõidukite tagaistmed ja erilised esi- või tagaistmed
  Muudel kui M1-kategooria sõidukitel, millel on:






  a) | pinkistmed, |
| --- | --- | --- |

5.4.2.4.

Muude kui M1

Muudel kui M1-kategooria sõidukitel, millel on:

1

a)

pinkistmed,

| b) | reguleerimissüsteemiga reguleeritavad istmed (ees ja taga), mille seljatoe nurk on väiksem kui 20° (vt 3. lisa joonis 1), või |
| --- | --- |

b)

reguleerimissüsteemiga reguleeritavad istmed (ees ja taga), mille seljatoe nurk on väiksem kui 20° (vt 3. lisa joonis 1), või

| c) | muu tagaiste, |
| --- | --- |

c)

muu tagaiste,

võivad nurgad α1 ja α2 olla kõigis tavakasutuse asendites vahemikus 20°–80°. Sõidukite puhul, mille maksimaalne mass ei ületa 3,5 tonni ja mille vähemalt üks nurkadest α1 ja α2 on kõigis tavasõidu asendites konstantne (nt istmele paigaldatud kinnituspunkti puhul), peab selle väärtus olema vahemikus 60 ± 10°.

1

2

1

2

M2-ja M3-kategooria sõidukite muude istmete kui esiistmete puhul peavad nurgad α1 ja α2 olema kõigis tavakasutuse asendites vahemikus 45°–90°.

2

3

1

2

| 5.4.2.5. | Kaugus kahe vertikaalse tasapinna vahel, mis on paralleelsed vertikaalse pikiteljelise kesktasapinnaga ja läbivad kumbki sama turvavöö erinevat alakinnituspunkti L1 ja L2, peab olema vähemalt 350 mm. Küljega sõidusuunas paiknevate istmete puhul peab kaugus kahe vertikaalse tasapinna vahel, mis on paralleelsed istme vertikaalse pikiteljelise kesktasapinnaga ja läbivad kumbki sama turvavöö erinevat alakinnituspunkti L1 ja L2, olema vähemalt 350 mm. Kui M1- ja N1-kategooria sõidukitel on tagumises istmereas ainult üks keskmine istekoht, peab nimetatud kaugus selle keskmise istekoha puhul olema vähemalt 240 mm, tingimusel, et keskmist istet ei ole võimalik vahetada sõiduki ühegi muu istmega. Istme pikiteljeline kesktasapind peab asuma punktide L1 ja L2 vahel ja neist vähemalt 120 mm kaugusel. |
| --- | --- |

5.4.2.5.

Kaugus kahe vertikaalse tasapinna vahel, mis on paralleelsed vertikaalse pikiteljelise kesktasapinnaga ja läbivad kumbki sama turvavöö erinevat alakinnituspunkti L1

2

1

2

1

1

1

2

| 5.4.3. | Turvavöö toimivate ülakinnituspunktide asukoht (vt 3. lisa) |
| --- | --- |

5.4.3.

Turvavöö toimivate ülakinnituspunktide asukoht (vt 3. lisa)

| 5.4.3.1. | Kui kasutatakse rihmajuhikut või samalaadset seadet, mis mõjutab turvavöö toimivate ülakinnituspunktide asukohta, tuleb see asukoht määrata tavameetodil. Kinnituspunkti asukoht määratakse olukorras, kus vöö pikiteljeline keskjoon läbib J1-punkti, mis määratakse R-punktist lähtuvalt järgmise kolme segmendiga:







  RZ | : | torsojoone segment pikkusega 530 mm, mis ulatub R-punktist ülespoole; |
| --- | --- | --- | --- |
| ZX | : | sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga risti olev segment pikkusega 120 mm, mis ulatub punktist Z kinnituspunktini; |
| XJ1 | : | segmentidega RZ ja ZX määratud tasapinnaga risti olev segment pikkusega 60 mm, mis ulatub punktist X ettepoole. |

5.4.3.1.

Kui kasutatakse rihmajuhikut või samalaadset seadet, mis mõjutab turvavöö toimivate ülakinnituspunktide asukohta, tuleb see asukoht määrata tavameetodil. Kinnituspunkti asukoht määratakse olukorras, kus vöö pikiteljeline keskjoon läbib J1

RZ

:

torsojoone segment pikkusega 530 mm, mis ulatub R-punktist ülespoole;

ZX

:

sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga risti olev segment pikkusega 120 mm, mis ulatub punktist Z kinnituspunktini;

XJ1

1

:

segmentidega RZ ja ZX määratud tasapinnaga risti olev segment pikkusega 60 mm, mis ulatub punktist X ettepoole.

Punkt J2 on sümmeetriline kõnealuses istmes paikneva mannekeeni punktis 5.1.2 kirjeldatud torsojoont läbiva vertikaalse pikiteljelise tasapinna suhtes punktiga J1.

2

1

Kui nii esi- kui ka tagaistmele juurdepääsemiseks kasutatakse kaheukselist kerekonfiguratsiooni ja ülakinnituspunkt paigaldatakse B-piilarile, ei tohi süsteemi konstruktsioon takistada sõidukisse sisenemist või sellest väljumist.

| 5.4.3.2. | Toimiv ülakinnituspunkt peab asuma madalamal kui tasapind FN, mis on risti istme pikiteljelise kesktasapinnaga ja moodustab torsojoonega nurga 65°. Tagaistmete puhul võib seda nurka vähendada kuni 60°-ni. Tasapind FN peab paiknema nii, et see lõikuks torsojoonega punktis D, nii et DR = 315 mm +1,8 S. Kui S ≤ 200 mm, siis DR = 675 mm. |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Toimiv ülakinnituspunkt peab asuma madalamal kui tasapind FN, mis on risti istme pikiteljelise kesktasapinnaga ja moodustab torsojoonega nurga 65°. Tagaistmete puhul võib seda nurka vähendada kuni 60°-ni. Tasapind FN peab paiknema nii, et see lõikuks torsojoonega punktis D, nii et DR = 315 mm +1,8 S. Kui S ≤ 200 mm, siis DR = 675 mm.

| 5.4.3.3. | Turvavöö toimiv ülakinnituspunkt peab asuma tagapool tasapinda FK, mis on risti istme pikiteljelise kesktasapinnaga ja moodustab punktis B torsojoonega nurga 120°, nii et BR = 260 mm + S. Kui S ≥ 280 mm, võib tootja kasutada enda äranägemisel väärtust BR = 260 mm +0,8 S. |
| --- | --- |

5.4.3.3.

Turvavöö toimiv ülakinnituspunkt peab asuma tagapool tasapinda FK, mis on risti istme pikiteljelise kesktasapinnaga ja moodustab punktis B torsojoonega nurga 120°, nii et BR = 260 mm + S. Kui S ≥ 280 mm, võib tootja kasutada enda äranägemisel väärtust BR = 260 mm +0,8 S.

| 5.4.3.4. | Väärtus S peab olema vähemalt 140 mm. |
| --- | --- |

5.4.3.4.

Väärtus S peab olema vähemalt 140 mm.

| 5.4.3.5. | Turvavöö toimiv ülakinnituspunkt peab asuma tagapool vertikaaltasapinnast, mis on risti sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga ja läbib R-punkti, nii nagu on kujutatud 3. lisas. |
| --- | --- |

5.4.3.5.

Turvavöö toimiv ülakinnituspunkt peab asuma tagapool vertikaaltasapinnast, mis on risti sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga ja läbib R-punkti, nii nagu on kujutatud 3. lisas.

| 5.4.3.6. | Turvavöö toimiv ülakinnituspunkt peab asuma kõrgemal horisontaaltasapinnast, mis läbib punktis 5.1.4 kirjeldatud C-punkti. |
| --- | --- |

5.4.3.6.

Turvavöö toimiv ülakinnituspunkt peab asuma kõrgemal horisontaaltasapinnast, mis läbib punktis 5.1.4 kirjeldatud C-punkti.

| 5.4.3.6.1. | Punktist 5.4.3.6 olenemata võib M2- ja M3-kategooria sõidukite sõitjaistmete toimiv ülakinnituspunkt olla reguleeritud ettenähtust väiksemaks, kui täidetud on järgmised tingimused.






  a) | Turvavööl või istmel peab olema püsitähistus, mis võimaldab teha kindlaks toimiva ülakinnituspunkti asukoha, mis vastab punktis 5.4.3.6 sätestatud ülakinnituspunkti miinimumkõrguse nõudele. Tähistus peab kasutajale selgesti näitama, millal on kinnituspunkt keskmist kasvu täiskasvanule kasutamiseks sobivas asendis. |
| --- | --- | --- |

5.4.3.6.1.

Punktist 5.4.3.6 olenemata võib M2

3

a)

Turvavööl või istmel peab olema püsitähistus, mis võimaldab teha kindlaks toimiva ülakinnituspunkti asukoha, mis vastab punktis 5.4.3.6 sätestatud ülakinnituspunkti miinimumkõrguse nõudele. Tähistus peab kasutajale selgesti näitama, millal on kinnituspunkt keskmist kasvu täiskasvanule kasutamiseks sobivas asendis.

| b) | Toimiva ülakinnituspunkti ehitus peab võimaldama selle kõrgust reguleerida käsireguleerseadisega, mis on turvavöö kandjale kergesti ligipääsetav ning mugav ja lihtne kasutada. |
| --- | --- |

b)

Toimiva ülakinnituspunkti ehitus peab võimaldama selle kõrgust reguleerida käsireguleerseadisega, mis on turvavöö kandjale kergesti ligipääsetav ning mugav ja lihtne kasutada.

| c) | Toimiva ülakinnituspunkti ehitus peab aitama vältida selle tahtmatut ülespoole liikumist, mis võiks piirata seadise toimivust tavakasutusel. |
| --- | --- |

c)

Toimiva ülakinnituspunkti ehitus peab aitama vältida selle tahtmatut ülespoole liikumist, mis võiks piirata seadise toimivust tavakasutusel.

| d) | Tootja annab sõiduki käsiraamatus selged juhised selliste süsteemide reguleerimise kohta koos nõuannetega sobivuse ja kasutuspiirangute kohta lühikest kasvu sõitjatele. |
| --- | --- |

d)

Tootja annab sõiduki käsiraamatus selged juhised selliste süsteemide reguleerimise kohta koos nõuannetega sobivuse ja kasutuspiirangute kohta lühikest kasvu sõitjatele.

Kui aga õlakõrguse reguleerimisseade ei ole kinnitatud vahetult sõiduki või istme konstruktsiooni külge, vaid on kasutatud õlakõrguse paindlikku reguleerseadist:

| e) | tuleb alapunktides a ja d nimetatud nõudeid eeskirja nr 14 kohase tüübikinnituse osana siiski täita, kasutades paigaldamiseks ettenähtud turvasüsteemi; |
| --- | --- |

e)

tuleb alapunktides a ja d nimetatud nõudeid eeskirja nr 14 kohase tüübikinnituse osana siiski täita, kasutades paigaldamiseks ettenähtud turvasüsteemi;

| f) | tuleb tõestada, et turvavöö ja õlakõrguse paindlik reguleerseadis vastavad eeskirja nr 16 turvasüsteemide nõuetele; alapunktide b ja c nõudeid tuleb täita eeskirja nr 16 punkti 8.3 kohase tüübikinnituse puhul. |
| --- | --- |

f)

tuleb tõestada, et turvavöö ja õlakõrguse paindlik reguleerseadis vastavad eeskirja nr 16 turvasüsteemide nõuetele; alapunktide b ja c nõudeid tuleb täita eeskirja nr 16 punkti 8.3 kohase tüübikinnituse puhul.

| 5.4.3.7. | Lisaks punktis 5.4.3.1 kirjeldatud ülakinnituspunktile võib sõiduki varustada muude toimivate ülakinnituspunktidega, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest. |
| --- | --- |

5.4.3.7.

Lisaks punktis 5.4.3.1 kirjeldatud ülakinnituspunktile võib sõiduki varustada muude toimivate ülakinnituspunktidega, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest.

| 5.4.3.7.1. | Lisakinnituspunktid vastavad punktide 5.4.3.1– 5.4.3.6 nõuetele. |
| --- | --- |

5.4.3.7.1.

Lisakinnituspunktid vastavad punktide 5.4.3.1– 5.4.3.6 nõuetele.

| 5.4.3.7.2. | Lisakinnituspunkte saab kasutada tööriistade abita, need vastavad punktide 5.4.3.5 ja 5.4.3.6 nõuetele ja asuvad ühes aladest, mis määratakse käesoleva eeskirja 1. lisa joonisel 3 kujutatud ala nihutamisega vertikaalsuunas 80 mm üles- või allapoole. |
| --- | --- |

5.4.3.7.2.

Lisakinnituspunkte saab kasutada tööriistade abita, need vastavad punktide 5.4.3.5 ja 5.4.3.6 nõuetele ja asuvad ühes aladest, mis määratakse käesoleva eeskirja 1. lisa joonisel 3 kujutatud ala nihutamisega vertikaalsuunas 80 mm üles- või allapoole.

| 5.4.3.7.3. | Kinnituspunkt(id) on ette nähtud traksvööle, vastab/vastavad punktis 5.4.3.6 kirjeldatud nõuetele, kui selle/nende asukoht on tagapool võrdlusjoont läbivast põiktasapinnast ja selle/nende asukoht on: |
| --- | --- |

5.4.3.7.3.

Kinnituspunkt(id) on ette nähtud traksvööle, vastab/vastavad punktis 5.4.3.6 kirjeldatud nõuetele, kui selle/nende asukoht on tagapool võrdlusjoont läbivast põiktasapinnast ja selle/nende asukoht on:

| 5.4.3.7.3.1. | üksiku kinnituspunkti korral alas, mis moodustab ühisosa kahest kahetahulisest nurgast, mille moodustavad punktis 5.4.3.1 määratletud punkte J1 ja J2 läbivad vertikaalid ning mille horisontaallõige on kujutatud käesoleva eeskirja 3. lisa joonisel 2; |
| --- | --- |

5.4.3.7.3.1.

üksiku kinnituspunkti korral alas, mis moodustab ühisosa kahest kahetahulisest nurgast, mille moodustavad punktis 5.4.3.1 määratletud punkte J1

2

| 5.4.3.7.3.2. | kahe kinnituspunkti korral ükskõik kummas eelkirjeldatud kahetahulise nurga alas, tingimusel et kumbki kinnituspunkt ei ole kaugemal kui 50 mm kõnealuse istme punktis 5.1.6 määratletud teise kinnituspunkti sümmeetrilisest peegelasendist tasapinna P suhtes. |
| --- | --- |

5.4.3.7.3.2.

kahe kinnituspunkti korral ükskõik kummas eelkirjeldatud kahetahulise nurga alas, tingimusel et kumbki kinnituspunkt ei ole kaugemal kui 50 mm kõnealuse istme punktis 5.1.6 määratletud teise kinnituspunkti sümmeetrilisest peegelasendist tasapinna P suhtes.

| 5.5. | Keermestatud kinnitusavade mõõdud |
| --- | --- |

5.5.

Keermestatud kinnitusavade mõõdud

| 5.5.1. | Kinnituspunktide keermestatud ava peab olema suurusega 7/16 (20 UNF 2B). |
| --- | --- |

5.5.1.

Kinnituspunktide keermestatud ava peab olema suurusega 7/16 (20 UNF 2B).

| 5.5.2. | Kui tootja on varustanud sõiduki kõigisse kõnealusele istmele ettenähtud kinnituspunktidesse paigaldatud turvavöödega, ei pea need kinnituspunktid vastama punktis 5.5.1 määratud nõudele, tingimusel, et need vastavad käesoleva eeskirja muudele nõuetele. Lisaks ei rakendu punkti 5.5.1 nõue lisakinnituspunktidele, mis vastavad punkti 5.4.3.7.3 nõudele. |
| --- | --- |

5.5.2.

Kui tootja on varustanud sõiduki kõigisse kõnealusele istmele ettenähtud kinnituspunktidesse paigaldatud turvavöödega, ei pea need kinnituspunktid vastama punktis 5.5.1 määratud nõudele, tingimusel, et need vastavad käesoleva eeskirja muudele nõuetele. Lisaks ei rakendu punkti 5.5.1 nõue lisakinnituspunktidele, mis vastavad punkti 5.4.3.7.3 nõudele.

| 5.5.3. | Turvavööd peab olema võimalik eemaldada kinnituspunkti kahjustamata. |
| --- | --- |

5.5.3.

Turvavööd peab olema võimalik eemaldada kinnituspunkti kahjustamata.

6.   KATSED

| 6.1. | Turvavöö kinnituspunktide üldkatsed |
| --- | --- |

6.1.

Turvavöö kinnituspunktide üldkatsed

| 6.1.1. | Sõltuvalt punkti 6.2 tingimuste rakendamisest ja tootja nõudel: |
| --- | --- |

6.1.1.

Sõltuvalt punkti 6.2 tingimuste rakendamisest ja tootja nõudel:

| 6.1.1.1. | võib katsete tegemiseks kasutada kas sõiduki keret või täielikult valmisehitatud sõidukit; |
| --- | --- |

6.1.1.1.

võib katsete tegemiseks kasutada kas sõiduki keret või täielikult valmisehitatud sõidukit;

| 6.1.1.2. | võivad katsed piirduda vaid ühe istme või ühe istmerühmaga seotud kinnituspunktidega, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | nende kinnituspunktide konstruktsiooni omadused on samad mis muudel istmetel või muul istmerühmal ning |
| --- | --- | --- |

6.1.1.2.

võivad katsed piirduda vaid ühe istme või ühe istmerühmaga seotud kinnituspunktidega, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

nende kinnituspunktide konstruktsiooni omadused on samad mis muudel istmetel või muul istmerühmal ning

| b) | kui sellised kinnituspunktid on täielikult või osaliselt paigaldatud istmele või istmerühmale, on istme või istmerühma konstruktsiooni omadused samad mis muudel istmetel või istmerühmadel; |
| --- | --- |

b)

kui sellised kinnituspunktid on täielikult või osaliselt paigaldatud istmele või istmerühmale, on istme või istmerühma konstruktsiooni omadused samad mis muudel istmetel või istmerühmadel;

| 6.1.1.3. | võivad aknad ja uksed olla paigaldatud või mitte ja suletud või mitte; |
| --- | --- |

6.1.1.3.

võivad aknad ja uksed olla paigaldatud või mitte ja suletud või mitte;

| 6.1.1.4. | võib olla paigaldatud mis tahes tavaline lisavarustus, mis tõenäoliselt mõjutab sõiduki kere jäikust. |
| --- | --- |

6.1.1.4.

võib olla paigaldatud mis tahes tavaline lisavarustus, mis tõenäoliselt mõjutab sõiduki kere jäikust.

| 6.1.2. | Istmed peavad olema paigaldatud ja asuma sõiduks ettenähtud asendis või tüübikinnituskatseid korraldava tehnilise teenistuse valitud asendis, mis loob süsteemi tugevuse suhtes kõige ebasoodsamad tingimused. Istmete asend tuleb registreerida aruandes. Reguleeritava kaldega istme seljatugi peab olema lukustatud tootja kirjeldatud viisil või sellise kirjelduse puudumisel asendis, mis vastab M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul võimalikult täpselt seljatoe toimivale nurgale 25° ja kõigi muude kategooriate puhul nurgale 15°. |
| --- | --- |

6.1.2.

Istmed peavad olema paigaldatud ja asuma sõiduks ettenähtud asendis või tüübikinnituskatseid korraldava tehnilise teenistuse valitud asendis, mis loob süsteemi tugevuse suhtes kõige ebasoodsamad tingimused. Istmete asend tuleb registreerida aruandes. Reguleeritava kaldega istme seljatugi peab olema lukustatud tootja kirjeldatud viisil või sellise kirjelduse puudumisel asendis, mis vastab M1

1

| 6.2. | Sõiduki kinnitamine turvavöö kinnituspunktide katseteks |
| --- | --- |

6.2.

Sõiduki kinnitamine turvavöö kinnituspunktide katseteks

| 6.2.1. | Sõiduki katseks kinnitamise meetod ei tohi tugevdada turvavöö kinnituspunkte ega nende kinnitusalasid või vähendada kere tavalist deformeerumist. |
| --- | --- |

6.2.1.

Sõiduki katseks kinnitamise meetod ei tohi tugevdada turvavöö kinnituspunkte ega nende kinnitusalasid või vähendada kere tavalist deformeerumist.

| 6.2.2. | Kinnitusseade tuleb lugeda küllalt heaks, kui see ei mõjuta ala, mis ulatub kogu kere laiusesse, ja kui sõiduk või kere on blokeeritud või kinnitatud eest kohas, mis on vähemalt 500 mm kaugusel katsetatavast kinnituspunktist ja haaratud või kinnitatud tagant kohas, mis on sellest kinnituspunktist vähemalt 300 mm kaugusel. |
| --- | --- |

6.2.2.

Kinnitusseade tuleb lugeda küllalt heaks, kui see ei mõjuta ala, mis ulatub kogu kere laiusesse, ja kui sõiduk või kere on blokeeritud või kinnitatud eest kohas, mis on vähemalt 500 mm kaugusel katsetatavast kinnituspunktist ja haaratud või kinnitatud tagant kohas, mis on sellest kinnituspunktist vähemalt 300 mm kaugusel.

| 6.2.3. | Soovitav on paigutada kere tugedele, mis asuvad ligikaudu samal joonel rataste telgedega, või kui see ei ole võimalik, siis samal joonel vedrustuse kinnituskohtadega. |
| --- | --- |

6.2.3.

Soovitav on paigutada kere tugedele, mis asuvad ligikaudu samal joonel rataste telgedega, või kui see ei ole võimalik, siis samal joonel vedrustuse kinnituskohtadega.

| 6.2.4. | Punktides 6.2.1–6.2.3 kirjeldatud meetoditest erineva kinnituse korral tuleb tõendada, et see on samaväärne. |
| --- | --- |

6.2.4.

Punktides 6.2.1–6.2.3 kirjeldatud meetoditest erineva kinnituse korral tuleb tõendada, et see on samaväärne.

| 6.3. | Üldnõuded turvavöö kinnituspunktide katsetele |
| --- | --- |

6.3.

Üldnõuded turvavöö kinnituspunktide katsetele

| 6.3.1. | Kõiki sama istmerühma turvavöö kinnituspunkte tuleb katsetada samaaegselt. Kui on aga oht, et istmete ja/või kinnituspunktide ebasümmeetrilise koormuse tagajärjeks võib olla katse ebaõnnestumine, võib teha ebasümmeetrilise koormusega lisakatse. |
| --- | --- |

6.3.1.

Kõiki sama istmerühma turvavöö kinnituspunkte tuleb katsetada samaaegselt. Kui on aga oht, et istmete ja/või kinnituspunktide ebasümmeetrilise koormuse tagajärjeks võib olla katse ebaõnnestumine, võib teha ebasümmeetrilise koormusega lisakatse.

| 6.3.2. | Tõmbejõudu tuleb rakendada nurga all 10° ±5° ülalpool horisontaaljoont, mis paikneb sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga paralleelsel tasapinnal.
  Rakendatav eelkoormus peab moodustama sihtkoormusest 10 % lubatud hälbega ± 30 %; koormust suurendatakse 100 %ni kõnealusest sihtkoormusest. |
| --- | --- |

6.3.2.

Tõmbejõudu tuleb rakendada nurga all 10° ±5° ülalpool horisontaaljoont, mis paikneb sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga paralleelsel tasapinnal.

Rakendatav eelkoormus peab moodustama sihtkoormusest 10 % lubatud hälbega ± 30 %; koormust suurendatakse 100 %ni kõnealusest sihtkoormusest.

| 6.3.3. | Täiskoormuse rakendumine peab toimuma võimalikult kiiresti, maksimaalne rakendusaeg on 60 s.
  Tootja võib aga nõuda, et koormuse rakendumine saavutatakse 4 sekundi jooksul.
  Turvavöö kinnituspunktid peavad taluma määratud koormust vähemalt 0,2 sekundit. |
| --- | --- |

6.3.3.

Täiskoormuse rakendumine peab toimuma võimalikult kiiresti, maksimaalne rakendusaeg on 60 s.

Tootja võib aga nõuda, et koormuse rakendumine saavutatakse 4 sekundi jooksul.

Turvavöö kinnituspunktid peavad taluma määratud koormust vähemalt 0,2 sekundit.

| 6.3.4. | Punktis 6.4 kirjeldatud katsetes kasutatavad tõmbeseadmed on kujutatud 5. lisas. 5. lisa joonisel 1 kujutatud seadmed paigaldatakse istmepadjale ja võimaluse korral surutakse seejärel vastu istme seljatuge, tõmmates samal ajal turvavöö tihedalt selle ümber. 5. lisa joonisel 2 kujutatud seade paigutatakse kohale, turvavöö pannakse selle ümber ja pingutatakse. Toimingu käigus ei tohi turvavöö kinnituspunktidele rakendatav eelkoormus ületada katseseadme õige asendi saavutamiseks vajalikku minimaalset väärtust.
  Iga istekoha puhul kasutatav tõmbeseade mõõduga 254 mm või 406 mm peab olema selline, et selle laius oleks võimalikult lähedane alakinnituspunktide vahekaugusele.
  Tõmbeseadme asend peab välistama tõmbekatse ajal mis tahes vastastikused mõjud, mis mõjutavad koormust ja selle jaotust ebasoodsalt. |
| --- | --- |

6.3.4.

Punktis 6.4 kirjeldatud katsetes kasutatavad tõmbeseadmed on kujutatud 5. lisas. 5. lisa joonisel 1 kujutatud seadmed paigaldatakse istmepadjale ja võimaluse korral surutakse seejärel vastu istme seljatuge, tõmmates samal ajal turvavöö tihedalt selle ümber. 5. lisa joonisel 2 kujutatud seade paigutatakse kohale, turvavöö pannakse selle ümber ja pingutatakse. Toimingu käigus ei tohi turvavöö kinnituspunktidele rakendatav eelkoormus ületada katseseadme õige asendi saavutamiseks vajalikku minimaalset väärtust.

Iga istekoha puhul kasutatav tõmbeseade mõõduga 254 mm või 406 mm peab olema selline, et selle laius oleks võimalikult lähedane alakinnituspunktide vahekaugusele.

Tõmbeseadme asend peab välistama tõmbekatse ajal mis tahes vastastikused mõjud, mis mõjutavad koormust ja selle jaotust ebasoodsalt.

| 6.3.5. | Turvavöö ülakinnituspunktidega varustatud istmete turvavöö kinnituspunkte tuleb katsetada järgmistel tingimustel. |
| --- | --- |

6.3.5.

Turvavöö ülakinnituspunktidega varustatud istmete turvavöö kinnituspunkte tuleb katsetada järgmistel tingimustel.

| 6.3.5.1. | Välimised esiistmed.
  Turvavöö kinnituspunkte tuleb katsetada punktis 6.4.1 ette nähtud viisil, koormates neid seadmega, mis jäljendab ülakinnituspunkti juures paikneva tõmburi või juhikuga kolmepunktivöö geomeetriat. Lisaks, kui turvavöö kinnituspunktide arv ületab punktis 5.3 ettenähtud arvu, tuleb neid kinnituspunkte katsetada punktis 6.4.5 ette nähtud viisil, koormates kinnituspunkte seadme abil, mis jäljendab nendele kinnituspunktidele ette nähtud turvavöö geomeetriat. |
| --- | --- |

6.3.5.1.

Välimised esiistmed.

Turvavöö kinnituspunkte tuleb katsetada punktis 6.4.1 ette nähtud viisil, koormates neid seadmega, mis jäljendab ülakinnituspunkti juures paikneva tõmburi või juhikuga kolmepunktivöö geomeetriat. Lisaks, kui turvavöö kinnituspunktide arv ületab punktis 5.3 ettenähtud arvu, tuleb neid kinnituspunkte katsetada punktis 6.4.5 ette nähtud viisil, koormates kinnituspunkte seadme abil, mis jäljendab nendele kinnituspunktidele ette nähtud turvavöö geomeetriat.

| 6.3.5.1.1. | Kui tõmbur ei ole kinnitatud nõutud välimise alakinnituspunkti külge või kui tõmbur on kinnitatud vöö ülakinnituspunkti külge, siis tuleb ka alakinnituspunkte katsetada punktis 6.4.3 ettenähtud katse kohaselt. |
| --- | --- |

6.3.5.1.1.

Kui tõmbur ei ole kinnitatud nõutud välimise alakinnituspunkti külge või kui tõmbur on kinnitatud vöö ülakinnituspunkti külge, siis tuleb ka alakinnituspunkte katsetada punktis 6.4.3 ettenähtud katse kohaselt.

| 6.3.5.1.2. | Eelkirjeldatud juhul võib tootja nõudel teha punktides 6.4.1 ja 6.4.3 ette nähtud katsed kahe erineva kerega. |
| --- | --- |

6.3.5.1.2.

Eelkirjeldatud juhul võib tootja nõudel teha punktides 6.4.1 ja 6.4.3 ette nähtud katsed kahe erineva kerega.

| 6.3.5.2. | Välimised tagaistmed ja kõik keskmised istmed.
  Turvavöö kinnituspunkte tuleb katsetada punktis 6.4.2 kirjeldatud viisil, koormates neid seadmega, mis jäljendab tõmburita kolmepunktivööd, ja punktis 6.4.3 kirjeldatud viisil, koormates kahte alumist kinnituspunkti kahepunktivöö geomeetriat jäljendava seadme abil. Need kaks katset võib tootja nõudel teha kahe erineva kerega. |
| --- | --- |

6.3.5.2.

Välimised tagaistmed ja kõik keskmised istmed.

Turvavöö kinnituspunkte tuleb katsetada punktis 6.4.2 kirjeldatud viisil, koormates neid seadmega, mis jäljendab tõmburita kolmepunktivööd, ja punktis 6.4.3 kirjeldatud viisil, koormates kahte alumist kinnituspunkti kahepunktivöö geomeetriat jäljendava seadme abil. Need kaks katset võib tootja nõudel teha kahe erineva kerega.

| 6.3.5.3. | Kui tootja varustab sõiduki turvavöödega, võib vastavaid turvavööde kinnituspunkte katsetada tootja nõudel vaid nendesse kinnituspunktidesse kinnitatavate turvavööde geomeetriat jäljendava seadme abil. |
| --- | --- |

6.3.5.3.

Kui tootja varustab sõiduki turvavöödega, võib vastavaid turvavööde kinnituspunkte katsetada tootja nõudel vaid nendesse kinnituspunktidesse kinnitatavate turvavööde geomeetriat jäljendava seadme abil.

| 6.3.6. | Kui välimistel ja keskmistel istmetel puuduvad ülemised turvavöö kinnituspunktid, katsetatakse punkti 6.4.3 kohaselt alumisi kinnituspunkte, kasutades kahepunktivöö geomeetriat jäljendavat seadet. |
| --- | --- |

6.3.6.

Kui välimistel ja keskmistel istmetel puuduvad ülemised turvavöö kinnituspunktid, katsetatakse punkti 6.4.3 kohaselt alumisi kinnituspunkte, kasutades kahepunktivöö geomeetriat jäljendavat seadet.

| 6.3.7. | Kui sõiduki kere võimaldab paigaldada muid seadmeid, mis ei võimalda kinnitada vööd vahetult turvavöö kinnituspunktidesse, kasutamata selleks plokke vms, või mis vajavad punktis 5.3 mainitud kinnituspunktidele lisaks täiendavaid kinnituspunkte, tuleb turvavöö, trossid, plokirattad jms turvavöö seadme osad kinnitada sõiduki turvavöö kinnituspunktidesse nende seadmetega ja turvavöö kinnituspunkte tuleb vajadusel katsetada punkti 6.4 kohaselt. |
| --- | --- |

6.3.7.

Kui sõiduki kere võimaldab paigaldada muid seadmeid, mis ei võimalda kinnitada vööd vahetult turvavöö kinnituspunktidesse, kasutamata selleks plokke vms, või mis vajavad punktis 5.3 mainitud kinnituspunktidele lisaks täiendavaid kinnituspunkte, tuleb turvavöö, trossid, plokirattad jms turvavöö seadme osad kinnitada sõiduki turvavöö kinnituspunktidesse nende seadmetega ja turvavöö kinnituspunkte tuleb vajadusel katsetada punkti 6.4 kohaselt.

| 6.3.8. | Kasutada võib punktis 6.3 kirjeldatust erinevat katsemeetodit, kuid selle samaväärsust tuleb tõendada. |
| --- | --- |

6.3.8.

Kasutada võib punktis 6.3 kirjeldatust erinevat katsemeetodit, kuid selle samaväärsust tuleb tõendada.

| 6.4. | Erinõuded turvavöö kinnituspunktide katsetele |
| --- | --- |

6.4.

Erinõuded turvavöö kinnituspunktide katsetele

| 6.4.1. | Katsetamine turvavöö ülemises kinnituspunktis asuvat plokiratast või rihmajuhikut sisaldava tõmburiga kolmepunktivöö puhul |
| --- | --- |

6.4.1.

Katsetamine turvavöö ülemises kinnituspunktis asuvat plokiratast või rihmajuhikut sisaldava tõmburiga kolmepunktivöö puhul

| 6.4.1.1. | Turvavöö ülakinnituspunkti tuleb paigaldada tootja hangitud eriline plokiratas, trossi- või rihmajuhik koormuse ülekandmiseks tõmbeseadmelt turvavöö ülakinnituspunkti. |
| --- | --- |

6.4.1.1.

Turvavöö ülakinnituspunkti tuleb paigaldada tootja hangitud eriline plokiratas, trossi- või rihmajuhik koormuse ülekandmiseks tõmbeseadmelt turvavöö ülakinnituspunkti.

| 6.4.1.2. | Turvavöö kinnituspunktidesse kinnitatud tõmbeseadmele rakendatakse torso ülaosa turvavöö geomeetriat jäljendava seadme abil katsekoormus 1 350 ± 20 daN (vt 5. lisa joonis 2). Muude kui M1 - ja N1 -kategooria sõidukite puhul peab katsekoormus olema 675 ± 20 daN, välja arvatud M3 - ja N3 -kategooria sõidukid, mille puhul peab katsekoormus olema 450 ± 20 daN. |
| --- | --- |

6.4.1.2.

Turvavöö kinnituspunktidesse kinnitatud tõmbeseadmele rakendatakse torso ülaosa turvavöö geomeetriat jäljendava seadme abil katsekoormus 1 350 ± 20 daN (vt 5. lisa joonis 2). Muude kui M1

1

3

3

| 6.4.1.3. | Samal ajal tuleb turvavöö kahte alumisse kinnituspunkti kinnitatud tõmbeseadmele (vt 5. lisa joonis 1) rakendada tõmbejõudu 1 350 ± 20 daN. Muude kui M1 - ja N1 -kategooria sõidukite puhul peab katsekoormus olema 675 ± 20 daN, välja arvatud M3 - ja N3 -kategooria sõidukid, mille puhul peab katsekoormus olema 450 ± 20 daN. |
| --- | --- |

6.4.1.3.

Samal ajal tuleb turvavöö kahte alumisse kinnituspunkti kinnitatud tõmbeseadmele (vt 5. lisa joonis 1) rakendada tõmbejõudu 1 350 ± 20 daN. Muude kui M1

1

3

3

| 6.4.2. | Katsetamine turvavöö ülemises kinnituspunktis asuva tõmburiga või tõmburita kolmepunktivöö puhul |
| --- | --- |

6.4.2.

Katsetamine turvavöö ülemises kinnituspunktis asuva tõmburiga või tõmburita kolmepunktivöö puhul

| 6.4.2.1. | Turvavöö ülemisse kinnituspunkti ja selle vastaspoolel olevasse alumisse kinnituspunkti kinnitatud tõmbeseadmele (vt 5. lisa joonis 2) rakendatakse katsekoormus 1 350 ± 20 daN, kasutades turvavöö ülemisse kinnituspunkti kinnitatud tõmburit (kui sõiduki tootja on sellise tarninud). Muude kui M1 - ja N1 -kategooria sõidukite puhul peab katsekoormus olema 675 ± 20 daN, välja arvatud M3 - ja N3 -kategooria sõidukid, mille puhul peab katsekoormus olema 450 ± 20 daN. |
| --- | --- |

6.4.2.1.

Turvavöö ülemisse kinnituspunkti ja selle vastaspoolel olevasse alumisse kinnituspunkti kinnitatud tõmbeseadmele (vt 5. lisa joonis 2) rakendatakse katsekoormus 1 350 ± 20 daN, kasutades turvavöö ülemisse kinnituspunkti kinnitatud tõmburit (kui sõiduki tootja on sellise tarninud). Muude kui M1

1

3

3

| 6.4.2.2. | Samal ajal tuleb turvavöö alumistesse kinnituspunktidesse kinnitatud tõmbeseadmele (vt 5. lisa joonis 1) rakendada tõmbejõudu 1 350 ± 20 daN. Muude kui M1 - ja N1 -kategooria sõidukite puhul peab katsekoormus olema 675 ± 20 daN, välja arvatud M3 - ja N3 -kategooria sõidukid, mille puhul peab katsekoormus olema 450 ± 20 daN. |
| --- | --- |

6.4.2.2.

Samal ajal tuleb turvavöö alumistesse kinnituspunktidesse kinnitatud tõmbeseadmele (vt 5. lisa joonis 1) rakendada tõmbejõudu 1 350 ± 20 daN. Muude kui M1

1

3

3

| 6.4.3. | Katsetamine kahepunktivöö puhul
  Turvavöö kahte alumisse kinnituspunkti kinnitatud tõmbeseadmele (vt 5. lisa joonis 1) tuleb rakendada katsekoormus 2 225 ± 20 daN. Muude kui M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul peab katsekoormus olema 1 110 ± 20 daN, välja arvatud M3- ja N3-kategooria sõidukid, mille puhul peab katsekoormus olema 740 ± 20 daN. |
| --- | --- |

6.4.3.

Katsetamine kahepunktivöö puhul

Turvavöö kahte alumisse kinnituspunkti kinnitatud tõmbeseadmele (vt 5. lisa joonis 1) tuleb rakendada katsekoormus 2 225 ± 20 daN. Muude kui M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul peab katsekoormus olema 1 110 ± 20 daN, välja arvatud M3- ja N3-kategooria sõidukid, mille puhul peab katsekoormus olema 740 ± 20 daN.

1

1

3

3

| 6.4.4. | Katsetamine täielikult sõiduki keresiseste või sõiduki kere ja istmekonstruktsiooni vahel hajutatud turvavöö kinnituspunktide puhul |
| --- | --- |

6.4.4.

Katsetamine täielikult sõiduki keresiseste või sõiduki kere ja istmekonstruktsiooni vahel hajutatud turvavöö kinnituspunktide puhul

| 6.4.4.1. | Vajadusel tehakse punktides 6.4.1, 6.4.2 ja 6.4.3 kirjeldatud katsed, rakendades iga istme ja istmerühma puhul allpool määratud koormusi. |
| --- | --- |

6.4.4.1.

Vajadusel tehakse punktides 6.4.1, 6.4.2 ja 6.4.3 kirjeldatud katsed, rakendades iga istme ja istmerühma puhul allpool määratud koormusi.

| 6.4.4.2. | Punktides 6.4.1, 6.4.2 ja 6.4.3 esitatud koormustele tuleb lisada jõud, mis vastab iga tervikliku istme 20kordsele massile. Istme või selle asjakohaste osade suhtes peab rakenduma inertskoormus, mis vastab kõnealuse istme massi füüsilisele mõjule istme kinnituspunktidele. Täiendavalt rakenduva koormuse või koormuste ja nende jaotuse määrab tootja kokkuleppel tehnilise teenistusega.
  M2 - ja N2 -kategooria sõidukite korral peab see jõud võrduma tervikliku istme kümnekordse massiga; M3- ja N3-kategooria sõidukite puhul tervikliku istme 6,6-kordse massiga. |
| --- | --- |

6.4.4.2.

Punktides 6.4.1, 6.4.2 ja 6.4.3 esitatud koormustele tuleb lisada jõud, mis vastab iga tervikliku istme 20kordsele massile. Istme või selle asjakohaste osade suhtes peab rakenduma inertskoormus, mis vastab kõnealuse istme massi füüsilisele mõjule istme kinnituspunktidele. Täiendavalt rakenduva koormuse või koormuste ja nende jaotuse määrab tootja kokkuleppel tehnilise teenistusega.

M2 - ja N2 -kategooria sõidukite korral peab see jõud võrduma tervikliku istme kümnekordse massiga; M3- ja N3-kategooria sõidukite puhul tervikliku istme 6,6-kordse massiga.

2

2

3

3

| 6.4.5. | Katsetamine eritüüpi vöö puhul |
| --- | --- |

6.4.5.

Katsetamine eritüüpi vöö puhul

| 6.4.5.1. | Turvavöö kinnituspunktidesse kinnitatud tõmbeseadmele rakendatakse torso ülaosa turvavöö geomeetriat jäljendava seadme abil katsekoormus 1 350 ± 20 daN (vt 5. lisa joonis 2). |
| --- | --- |

6.4.5.1.

Turvavöö kinnituspunktidesse kinnitatud tõmbeseadmele rakendatakse torso ülaosa turvavöö geomeetriat jäljendava seadme abil katsekoormus 1 350 ± 20 daN (vt 5. lisa joonis 2).

| 6.4.5.2. | Samal ajal tuleb turvavöö kahte alumisse kinnituspunkti kinnitatud tõmbeseadme suhtes (vt 5. lisa joonis 3) rakendada tõmbejõudu 1 350 ± 20 daN. |
| --- | --- |

6.4.5.2.

Samal ajal tuleb turvavöö kahte alumisse kinnituspunkti kinnitatud tõmbeseadme suhtes (vt 5. lisa joonis 3) rakendada tõmbejõudu 1 350 ± 20 daN.

| 6.4.5.3. | Muude kui M1 - ja N1 -kategooria sõidukite puhul peab katsekoormus olema 675 ± 20 daN, välja arvatud M3 - ja N3 -kategooria sõidukid, mille puhul peab katsekoormus olema 450 ± 20 daN. |
| --- | --- |

6.4.5.3.

Muude kui M1

1

3

3

| 6.4.6. | Katsetamine seljaga sõidusuunas paiknevate istmete puhul |
| --- | --- |

6.4.6.

Katsetamine seljaga sõidusuunas paiknevate istmete puhul

| 6.4.6.1. | Vajadusel katsetatakse kinnituspunkte punktides 6.4.1, 6.4.2 ja 6.4.3 määratud jõududega. Kõigil juhtudel peab katsekoormus vastama M3- ja N3-kategooria sõidukitele määratud koormustele. |
| --- | --- |

6.4.6.1.

Vajadusel katsetatakse kinnituspunkte punktides 6.4.1, 6.4.2 ja 6.4.3 määratud jõududega. Kõigil juhtudel peab katsekoormus vastama M3

3

| 6.4.6.2. | Katsekoormus peab vastavalt punktis 6.3 kirjeldatud korrale olema suunatud kõnealuse istekoha suhtes ettepoole. |
| --- | --- |

6.4.6.2.

Katsekoormus peab vastavalt punktis 6.3 kirjeldatud korrale olema suunatud kõnealuse istekoha suhtes ettepoole.

| 6.4.7. | Katsetamine küljega sõidusuunas paiknevate istmete puhul |
| --- | --- |

6.4.7.

Katsetamine küljega sõidusuunas paiknevate istmete puhul

| 6.4.7.1. | Kinnituspunkte katsetatakse M3-kategooria sõidukitel punktis 6.4.3 määratud jõududega. |
| --- | --- |

6.4.7.1.

Kinnituspunkte katsetatakse M3

| 6.4.7.2. | Katsekoormus peab vastavalt punktis 6.3 kirjeldatud korrale olema suunatud sõiduki suhtes ettepoole. Juhul kui küljega sõidusuunas paiknevad istmed on rühmitatud koos põhistruktuurile, katsetatakse rühma iga istekoha turvavöö kinnituspunkte eraldi. Lisaks tuleb põhistruktuuri katsetada punkti 6.4.8 kohaselt. |
| --- | --- |

6.4.7.2.

Katsekoormus peab vastavalt punktis 6.3 kirjeldatud korrale olema suunatud sõiduki suhtes ettepoole. Juhul kui küljega sõidusuunas paiknevad istmed on rühmitatud koos põhistruktuurile, katsetatakse rühma iga istekoha turvavöö kinnituspunkte eraldi. Lisaks tuleb põhistruktuuri katsetada punkti 6.4.8 kohaselt.

| 6.4.7.3. | Küljega sõidusuunas paiknevate istmete katsetamiseks kohandatud tõmbeseadet on kujutatud 5. lisa joonisel 1b. |
| --- | --- |

6.4.7.3.

Küljega sõidusuunas paiknevate istmete katsetamiseks kohandatud tõmbeseadet on kujutatud 5. lisa joonisel 1b.

| 6.4.8. | Küljega sõidusuunas paiknevate istmete põhistruktuuri katse |
| --- | --- |

6.4.8.

Küljega sõidusuunas paiknevate istmete põhistruktuuri katse

| 6.4.8.1. | Küljega sõidusuunas paikneva istme või nende istmete rühma põhistruktuuri katsetatakse punktis 6.4.3 M3-kategooria sõidukitele määratud jõududega. |
| --- | --- |

6.4.8.1.

Küljega sõidusuunas paikneva istme või nende istmete rühma põhistruktuuri katsetatakse punktis 6.4.3 M3

| 6.4.8.2. | Katsekoormus peab vastavalt punktis 6.3 kirjeldatud korrale olema suunatud sõiduki suhtes ettepoole. Juhul kui küljega sõidusuunas paiknevad istmed on rühmitatud, katsetatakse põhistruktuuri rühma kõigi istekohtade puhul üheaegselt. |
| --- | --- |

6.4.8.2.

Katsekoormus peab vastavalt punktis 6.3 kirjeldatud korrale olema suunatud sõiduki suhtes ettepoole. Juhul kui küljega sõidusuunas paiknevad istmed on rühmitatud, katsetatakse põhistruktuuri rühma kõigi istekohtade puhul üheaegselt.

| 6.4.8.3. | Punktides 6.4.3 ja 6.4.4 määratud jõudude rakenduspunkt peab paiknema võimalikult lähedal H-punktile ning joonel, millel horisontaaltasapind ja püsttasapind läbivad iga istekoha H-punkte. |
| --- | --- |

6.4.8.3.

Punktides 6.4.3 ja 6.4.4 määratud jõudude rakenduspunkt peab paiknema võimalikult lähedal H-punktile ning joonel, millel horisontaaltasapind ja püsttasapind läbivad iga istekoha H-punkte.

| 6.5. | 7. lisa punktis 1 kirjeldatud istmerühma puhul võib tootja valikul punktides 6.3 ja 6.4 kirjeldatud staatilise katse asemel teha 7. lisas kirjeldatud dünaamilise katse. |
| --- | --- |

6.5.

7. lisa punktis 1 kirjeldatud istmerühma puhul võib tootja valikul punktides 6.3 ja 6.4 kirjeldatud staatilise katse asemel teha 7. lisas kirjeldatud dünaamilise katse.

7.   VAATLUS TURVAVÖÖ KINNITUSPUNKTIDE STAATILISTE KOORMUSKATSETE AJAL JA JÄREL

| 7.1. | Kõik kinnituspunktid peavad pidama vastu punktides 6.3 ja 6.4 kirjeldatud katsetele. Mis tahes kinnituspunkti või selle ümbruse jääv deformatsioon, osaline rebenemine või murdumine ei tähenda katse nurjumist, kui nõutud jõudu on rakendatud määratud aja jooksul. Katse ajal tuleb kinni pidada punktis 5.4.2.5 määratud turvavöö toimivate alakinnituspunktide vähimatest vahekaugustest ja punktis 5.4.3.6 määratud nõuetest toimivatele ülakinnituspunktidele. |
| --- | --- |

7.1.

Kõik kinnituspunktid peavad pidama vastu punktides 6.3 ja 6.4 kirjeldatud katsetele. Mis tahes kinnituspunkti või selle ümbruse jääv deformatsioon, osaline rebenemine või murdumine ei tähenda katse nurjumist, kui nõutud jõudu on rakendatud määratud aja jooksul. Katse ajal tuleb kinni pidada punktis 5.4.2.5 määratud turvavöö toimivate alakinnituspunktide vähimatest vahekaugustest ja punktis 5.4.3.6 määratud nõuetest toimivatele ülakinnituspunktidele.

| 7.1.1. | M1-kategooria sõidukite puhul, mille lubatud kogumass ei ületa 2,5 tonni, ei tohi, juhul kui turvavöö ülakinnituspunkt moodustab terviku istmekonstruktsiooniga, turvavöö toimiv ülakinnituspunkt nihkuda ettepoole põiktasapinnast, mis läbib kõnealuse istme R-punkti ja C-punkti (vt käesoleva eeskirja 3. lisa joonist 1).
  Muude sõidukite puhul ei tohi turvavöö toimiv ülakinnituspunkt nihkuda katse ajal ettepoole põiktasapinnast, mis läbib istme punkti R ja on ettepoole kaldu 10°.
  Katse ajal mõõdetakse toimiva ülakinnituspunkti maksimaalne nihe.
  Kui toimiva ülakinnituspunkti maksimaalne nihe ületab eelnimetatud piiranguid, peab tootja tõestama tehnilisele teenistusele, et sõitja on väljaspool ohtu. Näiteks võib piisava päästeruumi olemasolu tõestamiseks teha eeskirja nr 94 kohase katse või vastava impulsiga kelgukatse. |
| --- | --- |

7.1.1.

M1

Muude sõidukite puhul ei tohi turvavöö toimiv ülakinnituspunkt nihkuda katse ajal ettepoole põiktasapinnast, mis läbib istme punkti R ja on ettepoole kaldu 10°.

Katse ajal mõõdetakse toimiva ülakinnituspunkti maksimaalne nihe.

Kui toimiva ülakinnituspunkti maksimaalne nihe ületab eelnimetatud piiranguid, peab tootja tõestama tehnilisele teenistusele, et sõitja on väljaspool ohtu. Näiteks võib piisava päästeruumi olemasolu tõestamiseks teha eeskirja nr 94 kohase katse või vastava impulsiga kelgukatse.

| 7.2. | Kui sõidukis on kasutusel kõigil sõitjatel sõidukist lahkumist võimaldavad nihutus- ja lukustusseadmed, peavad need pärast tõmbejõu eemaldamist olema endiselt käsitsi kasutatavad. |
| --- | --- |

7.2.

Kui sõidukis on kasutusel kõigil sõitjatel sõidukist lahkumist võimaldavad nihutus- ja lukustusseadmed, peavad need pärast tõmbejõu eemaldamist olema endiselt käsitsi kasutatavad.

| 7.3. | Pärast katsetamist tuleb registreerida kõik kinnituspunktide ja koormuse tugikonstruktsioonide kahjustused. |
| --- | --- |

7.3.

Pärast katsetamist tuleb registreerida kõik kinnituspunktide ja koormuse tugikonstruktsioonide kahjustused.

| 7.4. | Mööndusena ei pea M3-kategooria ja eeskirja nr 80 nõuete kohaste alla 3,5tonniste M2-kategooria sõidukite ühele või mitmele istmele paigaldatud ülakinnituspunktid vastama punkti 7.1 nõudele punktile 5.4.3.6 vastavuse osas. |
| --- | --- |

7.4.

Mööndusena ei pea M3

2

8.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 8.1. | Sõidukitüübi mis tahes muutmisest seoses käesoleva eeskirjaga antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes on andnud sõidukitüübile tüübikinnituse. Sellisel juhul võib asutus: |
| --- | --- |

8.1.

Sõidukitüübi mis tahes muutmisest seoses käesoleva eeskirjaga antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes on andnud sõidukitüübile tüübikinnituse. Sellisel juhul võib asutus:

| 8.1.1. | võtta seisukoha, et tehtud muudatustel ei ole märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõiduk vastab endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

8.1.1.

võtta seisukoha, et tehtud muudatustel ei ole märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõiduk vastab endiselt nõuetele, või

| 8.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

| 8.2. | Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest koos muudatuste loeteluga teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaks määratud korras. |
| --- | --- |

8.2.

Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest koos muudatuste loeteluga teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaks määratud korras.

| 8.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ja teatab sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ja teatab sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

9.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe liitega 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

| 9.1. | Kõik käesolevas eeskirjas kirjeldatud tüübikinnitusmärgiga sõidukid peavad turvavööde kinnituspunktide omadusi puudutavate üksikasjade suhtes vastama tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile. |
| --- | --- |

9.1.

Kõik käesolevas eeskirjas kirjeldatud tüübikinnitusmärgiga sõidukid peavad turvavööde kinnituspunktide omadusi puudutavate üksikasjade suhtes vastama tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile.

| 9.2. | Punktis 9.1 kirjeldatud vastavuse kindlakstegemiseks kontrollitakse pisteliselt piisavat arvu käesolevas eeskirjas ettenähtud tüübikinnitusmärki kandvaid seeriasõidukeid. |
| --- | --- |

9.2.

Punktis 9.1 kirjeldatud vastavuse kindlakstegemiseks kontrollitakse pisteliselt piisavat arvu käesolevas eeskirjas ettenähtud tüübikinnitusmärki kandvaid seeriasõidukeid.

| 9.3. | Üldreeglina piirduvad katsed mõõtmistega. Vajaduse korral katsetatakse sõidukeid mõne punktis 6 kirjeldatud katse kohaselt, mille valib tüübikinnituskatseid tegev tehniline teenistus. |
| --- | --- |

9.3.

Üldreeglina piirduvad katsed mõõtmistega. Vajaduse korral katsetatakse sõidukeid mõne punktis 6 kirjeldatud katse kohaselt, mille valib tüübikinnituskatseid tegev tehniline teenistus.

10.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 9.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui sõidukitüübi turvavöö kinnituspunktid ei läbi punkti 9 kohast kontrolli. |
| --- | --- |

10.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 9.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui sõidukitüübi turvavöö kinnituspunktid ei läbi punkti 9 kohast kontrolli.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   KASUTUSJUHEND

Riiklikud asutused võivad nõuda nende poolt riigis registreeritud sõidukite tootjatelt, et kasutusjuhendis oleks selgelt määratud:

| 11.1. | kinnituspunktide asukohad ning |
| --- | --- |

11.1.

kinnituspunktide asukohad ning

| 11.2. | kinnituspunktidega sobivate turvavööde tüübid (vt 1. lisa punkt 5). |
| --- | --- |

11.2.

kinnituspunktidega sobivate turvavööde tüübid (vt 1. lisa punkt 5).

12.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud turvavöö kinnituspunktide tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast sellekohase teate saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

13.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

14.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 14.1. | Alates 06-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda UNECE tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 06-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

14.1.

Alates 06-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda UNECE tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 06-seeria muudatustega.

| 14.2. | 2 aastat pärast käesoleva eeskirja 06-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised UNECE tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 06-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

14.2.

2 aastat pärast käesoleva eeskirja 06-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised UNECE tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 06-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

| 14.3. | 7 aastat pärast käesoleva eeskirja 06-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda selliste tüübikinnituste tunnustamisest, mis ei ole antud vastavuses käesoleva eeskirja 06-seeria muudatustega. Siiski jäävad kehtima nende sõidukikategooriate olemasolevad tüübikinnitused, mida ei mõjuta käesoleva eeskirja 06-seeria muudatused, ja käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustavad neid jätkuvalt. |
| --- | --- |

14.3.

7 aastat pärast käesoleva eeskirja 06-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda selliste tüübikinnituste tunnustamisest, mis ei ole antud vastavuses käesoleva eeskirja 06-seeria muudatustega. Siiski jäävad kehtima nende sõidukikategooriate olemasolevad tüübikinnitused, mida ei mõjuta käesoleva eeskirja 06-seeria muudatused, ja käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustavad neid jätkuvalt.

| 14.4. | Käesoleva eeskirja 04-seeria muudatuste kohaselt väljaspool punkti 7.1.1 mõjuala olevatele sõidukitele antud tüübikinnitused jäävad kehtima. |
| --- | --- |

14.4.

Käesoleva eeskirja 04-seeria muudatuste kohaselt väljaspool punkti 7.1.1 mõjuala olevatele sõidukitele antud tüübikinnitused jäävad kehtima.

| 14.5. | Väljaspool käesoleva eeskirja 05-seeria muudatuste 4. täienduse mõjuala olevatele sõidukitele antud tüübikinnitused jäävad kehtima, kui need on antud vastavuses 05-seeria muudatustega, kuni selle 3. täienduseni. |
| --- | --- |

14.5.

Väljaspool käesoleva eeskirja 05-seeria muudatuste 4. täienduse mõjuala olevatele sõidukitele antud tüübikinnitused jäävad kehtima, kui need on antud vastavuses 05-seeria muudatustega, kuni selle 3. täienduseni.

| 14.6. | Alates 05-seeria muudatuste 5. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda UNECE tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 05-seeria muudatuste 5. täiendusega. |
| --- | --- |

14.6.

Alates 05-seeria muudatuste 5. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda UNECE tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 05-seeria muudatuste 5. täiendusega.

| 14.7. | Väljaspool käesoleva eeskirja 05-seeria muudatuste 5. täienduse mõjuala olevatele sõidukitele antud tüübikinnitused jäävad kehtima, kui need on antud vastavuses 05-seeria muudatustega, kuni selle 3. täienduseni. |
| --- | --- |

14.7.

Väljaspool käesoleva eeskirja 05-seeria muudatuste 5. täienduse mõjuala olevatele sõidukitele antud tüübikinnitused jäävad kehtima, kui need on antud vastavuses 05-seeria muudatustega, kuni selle 3. täienduseni.

| 14.8. | Alates 20. veebruarist 2005 saavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised anda M1-kategooria sõidukitele tüübikinnitusi vaid juhul, kui 05-seeria muudatuste 5. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

14.8.

Alates 20. veebruarist 2005 saavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised anda M1

| 14.9. | Alates 20. veebruarist 2007 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda M1-kategooria sõidukite tüübikinnituse tunnustamisest, kui tüübikinnitus ei ole antud vastavuses käesoleva eeskirja 05-seeria muudatuste 5. täiendusega. |
| --- | --- |

14.9.

Alates 20. veebruarist 2007 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda M1

| 14.10. | Alates 16. juulist 2006 saavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised anda N-kategooria sõidukitele tüübikinnitusi vaid juhul, kui sõidukitüüp vastab 05-seeria muudatuste 5. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

14.10.

Alates 16. juulist 2006 saavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised anda N-kategooria sõidukitele tüübikinnitusi vaid juhul, kui sõidukitüüp vastab 05-seeria muudatuste 5. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

| 14.11. | Alates 16. juulist 2008 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda N-kategooria sõidukite tüübikinnituse tunnustamisest, kui need ei ole antud vastavuses käesoleva eeskirja 05-seeria muudatuste 5. täiendusega. |
| --- | --- |

14.11.

Alates 16. juulist 2008 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda N-kategooria sõidukite tüübikinnituse tunnustamisest, kui need ei ole antud vastavuses käesoleva eeskirja 05-seeria muudatuste 5. täiendusega.

| 14.12. | Alates 07-seeria muudatuste ametliku jõustumise kuupäevast ei tohi käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 07-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

14.12.

Alates 07-seeria muudatuste ametliku jõustumise kuupäevast ei tohi käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 07-seeria muudatustega.

| 14.13. | 24 kuud pärast 07-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

14.13.

24 kuud pärast 07-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

| 14.14. | 36 kuud pärast 07-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

14.14.

36 kuud pärast 07-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

| 14.15. | Punktidest 14.13 ja 14.14 olenemata jäävad kehtima käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohased sõidukikategooriate tüübikinnitused, mida 07-seeria muudatused ei mõjuta, ning käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustavad neid jätkuvalt. |
| --- | --- |

14.15.

Punktidest 14.13 ja 14.14 olenemata jäävad kehtima käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohased sõidukikategooriate tüübikinnitused, mida 07-seeria muudatused ei mõjuta, ning käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustavad neid jätkuvalt.

| 14.16. | Kui ajal, mil kokkuleppeosalised hakkavad käesolevat eeskirja kohaldama, ei ole nende riiklikes eeskirjades nõutud klappistmetele turvavöö kinnituspunktide paigaldamist, võivad kokkuleppeosalised jätkata riiklike tüübikinnituste andmist sõidukitele, mille klappistmetel ei ole turvavöö kinnituspunkte, kuid sellisel juhul ei saa nendele bussikategooriatele anda tüübikinnitust käesoleva eeskirja alusel. |
| --- | --- |

14.16.

Kui ajal, mil kokkuleppeosalised hakkavad käesolevat eeskirja kohaldama, ei ole nende riiklikes eeskirjades nõutud klappistmetele turvavöö kinnituspunktide paigaldamist, võivad kokkuleppeosalised jätkata riiklike tüübikinnituste andmist sõidukitele, mille klappistmetel ei ole turvavöö kinnituspunkte, kuid sellisel juhul ei saa nendele bussikategooriatele anda tüübikinnitust käesoleva eeskirja alusel.

| 14.17. | Alates 07-seeria muudatuste 2. täienduse ametliku jõustumise kuupäevast ei tohi käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 07-seeria muudatuste 2. täiendusega. |
| --- | --- |

14.17.

Alates 07-seeria muudatuste 2. täienduse ametliku jõustumise kuupäevast ei tohi käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 07-seeria muudatuste 2. täiendusega.

| 14.18. | 12 kuud pärast 07-seeria muudatuste 2. täienduse jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse üksnes neile sõidukitüüpidele, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele (muudetud 07-seeria muudatuste 2. täiendusega). |
| --- | --- |

14.18.

12 kuud pärast 07-seeria muudatuste 2. täienduse jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse üksnes neile sõidukitüüpidele, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele (muudetud 07-seeria muudatuste 2. täiendusega).

| 14.19. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda tüübikinnituse laiendamisest isegi juhul, kui käesoleva eeskirja 07-seeria muudatuste 2. täienduse nõudeid ei täideta. |
| --- | --- |

14.19.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda tüübikinnituse laiendamisest isegi juhul, kui käesoleva eeskirja 07-seeria muudatuste 2. täienduse nõudeid ei täideta.

| 14.20. | Alates 08-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 08-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

14.20.

Alates 08-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 08-seeria muudatustega.

| 14.21. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda olemasolevate tüübikinnituse laiendamisest esialgse kinnituse andmise ajal kehtinud sätete alusel. |
| --- | --- |

14.21.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda olemasolevate tüübikinnituse laiendamisest esialgse kinnituse andmise ajal kehtinud sätete alusel.

| 14.22. | Kokkuleppeosalised, kes hakkavad kohaldama käesolevat eeskirja pärast 08-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, ei ole kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi. |
| --- | --- |

14.22.

Kokkuleppeosalised, kes hakkavad kohaldama käesolevat eeskirja pärast 08-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, ei ole kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi.

| 14.23. | Alates 09-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda ÜRO tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest 09-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja alusel. |
| --- | --- |

14.23.

Alates 09-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda ÜRO tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest 09-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja alusel.

| 14.24. | Alates 1. septembrist 2019 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama ÜRO tüübikinnitusi, mis on antud eelmise muudatusseeria kohaselt esmakordselt pärast 1. septembrit 2019. |
| --- | --- |

14.24.

Alates 1. septembrist 2019 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama ÜRO tüübikinnitusi, mis on antud eelmise muudatusseeria kohaselt esmakordselt pärast 1. septembrit 2019.

| 14.25. | Kuni 1. septembrini 2025 on käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama ÜRO tüübikinnitusi, mis on antud eelmise muudatusseeria kohaselt esmakordselt enne 1. septembrit 2019. |
| --- | --- |

14.25.

Kuni 1. septembrini 2025 on käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama ÜRO tüübikinnitusi, mis on antud eelmise muudatusseeria kohaselt esmakordselt enne 1. septembrit 2019.

| 14.26. | Alates 1. septembrist 2025 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja eelmise muudatusseeria kohaseid tüübikinnitusi. |
| --- | --- |

14.26.

Alates 1. septembrist 2025 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja eelmise muudatusseeria kohaseid tüübikinnitusi.

| 14.27. | Olenemata eespool esitatud üleminekusätetest, ei ole kokkuleppeosalised, kes hakkavad kohaldama käesolevat eeskirja pärast viimase seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid ÜRO tüübikinnitusi ning on kohustatud tunnustama vaid 09-seeria muudatustele vastavat tüübikinnitust. |
| --- | --- |

14.27.

Olenemata eespool esitatud üleminekusätetest, ei ole kokkuleppeosalised, kes hakkavad kohaldama käesolevat eeskirja pärast viimase seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid ÜRO tüübikinnitusi ning on kohustatud tunnustama vaid 09-seeria muudatustele vastavat tüübikinnitust.

| 14.28. | Olenemata punktist 14.26 tunnustavad käesolevat ÜRO eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkuvalt ÜRO tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva ÜRO eeskirja varasemate muudatusseeriate kohaselt sõidukitele/sõidukisüsteemidele, mida 09-seeria muudatused ei mõjuta. |
| --- | --- |

14.28.

Olenemata punktist 14.26 tunnustavad käesolevat ÜRO eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkuvalt ÜRO tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva ÜRO eeskirja varasemate muudatusseeriate kohaselt sõidukitele/sõidukisüsteemidele, mida 09-seeria muudatused ei mõjuta.

| 14.29. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda andmast käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaseid tüübikinnitusi või nende laiendusi. |
| --- | --- |

14.29.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda andmast käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaseid tüübikinnitusi või nende laiendusi.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2).

1

(2)  1958. aasta kokkuleppe osaliste tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 - http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

1. LISA

TEATIS

Image 2


  Image 3

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.4)

Image 4

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomase sõiduki tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) seoses turvavöö kinnituspunktidega ÜRO eeskirja nr 14 alusel ja numbri 092439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et ÜRO eeskiri nr 14 sisaldas tüübikinnituse andmise ajal 09-seeria muudatusi.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Image 5

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E 4) ÜRO eeskirjade nr 14 ja 24
   (1)
  kohaselt. (Viimase eeskirja puhul on korrigeeritud neeldumistegur 1,30 m-1). Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et nende andmise kuupäevadel sisaldas ÜRO eeskiri nr 14 09-seeria muudatusi ja ÜRO eeskiri nr 24 sisaldas 03-seeria muudatusi.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

3. LISA

TURVAVÖÖ TOIMIVATE KINNITUSPUNKTIDE ASUKOHT

(Joonisel esitatud näite puhul asub ülakinnituspunkt sõidukikere külgpaneelil)

| 1. | M1- ja N1-kategooria sõidukite keskmise tagumise istekoha puhul vähemalt 240 mm. |
| --- | --- |

1.

Image 7

---

4. LISA

Mootorsõidukite istekohtade H-punkti ja rindkere tegeliku kaldenurga kindlaksmääramise kord (1)

1. liide. Kolmemõõtmelise H-punkti masina kirjeldus (1)

2. liide. Kolmemõõtmeline taustsüsteem (1)

3. liide. Istekohtade võrdlusandmed (1)

---

(1)  Menetlust on kirjeldatud sõidukite tootmist käsitleva konsolideeritud otsuse (R.E.3) 1. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

---

5. LISA

TÕMBESEADE

Image 8

Kõik mõõtmed millimeetrites (mm)

Image 9

Image 10

Image 11

Kõik mõõtmed on millimeetrites

Õlavöö tõmbeseadme konstruktsiooni võib vöö kinnitamiseks muuta, lisades sellele kaks piiravat äärist ja/või mõned poldid, mis takistavad tõmbekatsel vöö äralibisemist tõmbeseadmelt.

Image 12

Kõik mõõtmed on millimeetrites

---

6. LISA

KINNITUSPUNKTIDE MINIMAALNE ARV JA ALAKINNITUSPUNKTIDE ASUKOHT

| Sõidukikategooria | Näoga sõidusuunas paiknevad istekohad | Seljaga sõidusuunas | Küljega sõidusuunas |
| --- | --- | --- | --- |
| Välimised | Keskmised | | |
| | Eesmised | Muud | Eesmised | Muud | | |
| M1 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | – |
| M2 ≤ 3,5 tonni | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | – |
| M2 > 3,5 tonni | 3 | 3 või 2 | 3 või 2 | 3 või 2 | 2 | – |
| M3 | 3 | 3 või 2 | 3 või 2 | 3 või 2 | 2 | 2 |
| N1 | 3 | 3 või 2 Ø | 3 või 2 * | 2 | 2 | – |
| N2 & N3 | 3 | 2 | 3 või 2 * | 2 | 2 | – |

Sõidukikategooria

Näoga sõidusuunas paiknevad istekohad

Seljaga sõidusuunas

Küljega sõidusuunas

Välimised

Keskmised

Eesmised

Muud

Eesmised

Muud

M1

3

3

3

3

2

–

M2 ≤ 3,5 tonni

3

3

3

3

2

–

M2 > 3,5 tonni

Image 13

Image 14

Image 15

Image 16

2

–

M3

Image 17

Image 18

Image 19

Image 20

2

2

N1

3

3 või 2 Ø

3 või 2 *

2

2

–

N2 & N3

3

2

3 või 2 *

2

2

–

Tähiste seletused:

| 2 | : | kaks alakinnituspunkti, mis võimaldavad paigaldada B-tüüpi turvavööd või Br-, Br3-, Br4 m- või Br4Nm-tüüpi turvavöösid, kui see on vajalik sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3.) 13. lisa 1. liite kohaselt |
| --- | --- | --- |
| 3 | : | kaks alakinnituspunkti ja üks ülakinnituspunkt, mis võimaldavad paigaldada A-tüüpi kolmepunktivööd või Ar-, Ar4 m- või Ar4Nm-tüüpi turvavöösid, kui see on vajalik sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3.) 13. lisa 1. liite kohaselt |
| Ø | : | vt punkt 5.3.3 (lubatud on kaks kinnituspunkti, kui iste asub seespool vahekäiku) |
| * | : | vt punkt 5.3.4 (lubatud on kaks kinnituspunkti, kui tuuleklaas asub väljaspool võrdlusala) |
| | : | vt punkt 5.3.5 (lubatud on kaks kinnituspunkti, kui võrdlusalas ei paikne midagi) |
| | : | vt punkt 5.3.7 (erisäte sõiduki ülakorruse jaoks) |

2

:

kaks alakinnituspunkti, mis võimaldavad paigaldada B-tüüpi turvavööd või Br-, Br3-, Br4 m- või Br4Nm-tüüpi turvavöösid, kui see on vajalik sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3.) 13. lisa 1. liite kohaselt

3

:

kaks alakinnituspunkti ja üks ülakinnituspunkt, mis võimaldavad paigaldada A-tüüpi kolmepunktivööd või Ar-, Ar4 m- või Ar4Nm-tüüpi turvavöösid, kui see on vajalik sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3.) 13. lisa 1. liite kohaselt

Ø

:

vt punkt 5.3.3 (lubatud on kaks kinnituspunkti, kui iste asub seespool vahekäiku)

*

:

vt punkt 5.3.4 (lubatud on kaks kinnituspunkti, kui tuuleklaas asub väljaspool võrdlusala)

Image 21

:

vt punkt 5.3.5 (lubatud on kaks kinnituspunkti, kui võrdlusalas ei paikne midagi)

Image 22

:

vt punkt 5.3.7 (erisäte sõiduki ülakorruse jaoks)

---

LIIDE

ALAKINNITUSPUNKTIDE ASUKOHT – NÕUDED KALDENURKADELE

| Asukoht | M1 | Muu kui M1 |
| --- | --- | --- |
| Ees* | pandlapoolsel küljel (α2) | 45°–80° | 30°–80° |
| muu kui pandlapoolne (α1) | 30°–80° | 30°–80 ° |
| nurga konstant | 50°–70° | 50°–70° |
| pink – pandlapoolsel küljel (α2) | 45°–80° | 20°–80 ° |
| pink – pandla vastasküljel (α1) | 30°–80° | 20°–80 ° |
| reguleeritav iste seljatoe nurgaga < 20° | 45°–80° (α2)*
  20°–80°(α1)* | 20°–80 ° |
| Taga ≠ | | 30°–80° | 20°–80° Ψ |
| Klappistmed | Turvavöö kinnituspunktid ei ole nõutavad.
  Kui kinnituspunktid on olemas, vt nõudeid eesmiste ja tagumiste istmete nurkadele. |

Asukoht

M1

Muu kui M1

Ees*

pandlapoolsel küljel (α2)

45°–80°

30°–80°

muu kui pandlapoolne (α1)

30°–80°

30°–80 °

nurga konstant

50°–70°

50°–70°

pink – pandlapoolsel küljel (α2)

45°–80°

20°–80 °

pink – pandla vastasküljel (α1)

30°–80°

20°–80 °

reguleeritav iste seljatoe nurgaga < 20°

45°–80° (α2)*

20°–80°(α1)*

20°–80 °

Taga ≠

30°–80°

20°–80° Ψ

Klappistmed

Turvavöö kinnituspunktid ei ole nõutavad.

Kui kinnituspunktid on olemas, vt nõudeid eesmiste ja tagumiste istmete nurkadele.

Tähiste seletused:

| ≠ | : | välimine ja keskmine. |
| --- | --- | --- |
| * | : | kui nurk ei ole konstantne, vt punkt 5.4.2.1. |
| Ψ | : | 45°–90° M2- ja M3-kategooria sõidukite istmete korral. |

≠

:

välimine ja keskmine.

*

:

kui nurk ei ole konstantne, vt punkt 5.4.2.1.

Ψ

:

45°–90° M2- ja M3-kategooria sõidukite istmete korral.

---

7. LISA

DÜNAAMILINE KOORMUSKATSE TURVAVÖÖ KINNITUSPUNKTIDE STAATILISTE TUGEVUSKATSETE ALTERNATIIVINA

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevas lisas kirjeldatakse dünaamilist kelgukatset, mida võib teha käesoleva eeskirja punktides 6.3 ja 6.4 kirjeldatud turvavöö kinnituspunktide staatilise tugevuskatse alternatiivina.

Alternatiivi võib rakendada sõidukitootja soovil sellise istmerühma olemasolu korral, mille kõik istekohad on varustatud rindkere koormust piirava funktsiooniga kolmepunktivööga, ja kui istmerühm on lisaks varustatud istekohaga, mille turvavöö ülakinnituspunkt paikneb istmekonstruktsioonis.

2.   NÕUDED

| 2.1. | Käesoleva lisa punktis 3 kirjeldatud dünaamilise katse tulemusel ei tohi ükski kinnituspunkt ega selle ümbrus rebeneda. Lubatud on ettekavatsetud rebenemine, mis on vajalik koormust piirava seadme toimimiseks.
  Järgida tuleb käesoleva eeskirja punktis 5.4.2.5 määratud toimivate alakinnituspunktide vähimaid vahekaugusi ja punktis 5.4.3.6 määratud nõudeid toimivatele ülakinnituspunktidele, mida vajadusel täiendavad punkti 2.1.1 nõuded. |
| --- | --- |

2.1.

Järgida tuleb käesoleva eeskirja punktis 5.4.2.5 määratud toimivate alakinnituspunktide vähimaid vahekaugusi ja punktis 5.4.3.6 määratud nõudeid toimivatele ülakinnituspunktidele, mida vajadusel täiendavad punkti 2.1.1 nõuded.

| 2.1.1. | M1-kategooria sõidukite puhul, mille lubatud kogumass ei ületa 2,5 tonni, ei tohi juhul, kui turvavöö ülakinnituspunkt moodustab terviku istmekonstruktsiooniga, turvavöö toimiv ülakinnituspunkt nihkuda ettepoole põiktasapinnast, mis läbib kõnealuse istme R- ja C-punkti (vt käesoleva eeskirja 3. lisa joonist 1).
  Muude sõidukite puhul ei tohi turvavöö ülakinnituspunkt nihkuda ettepoole põiktasapinnast, mis läbib istme punkti R ja on ettepoole kaldu 10°. |
| --- | --- |

2.1.1.

Muude sõidukite puhul ei tohi turvavöö ülakinnituspunkt nihkuda ettepoole põiktasapinnast, mis läbib istme punkti R ja on ettepoole kaldu 10°.

| 2.2. | Kui sõidukis on kasutusel kõigil sõitjatel sõidukist lahkumist võimaldavad nihutus- ja lukustusseadmed, peavad need pärast katset olema endiselt käsitsi kasutatavad. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sõiduki kasutusjuhendis peab olema märgitud, et kõiki turvavöösid võib asendada vaid sõiduki vastaval istekohal kasutamiseks tüübikinnitust omava turvavööga, ja selles peavad olema kindlaks määratud istekohad, millele võib paigaldada vaid koormuse piirajaga varustatud asjakohase turvavöö. |
| --- | --- |

2.3.

3.   DÜNAAMILISE KATSE TINGIMUSED

| 3.1. | Üldtingimused
  Käesolevas lisas kirjeldatud katsele rakenduvad eeskirja punktis 6.1 kirjeldatud üldtingimused. |
| --- | --- |

3.1.

Käesolevas lisas kirjeldatud katsele rakenduvad eeskirja punktis 6.1 kirjeldatud üldtingimused.

| 3.2. | Paigaldus ja ettevalmistus |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Kelk
  Kelgu konstruktsioon peab välistama jäävdeformatsioonide ilmnemise katse tagajärjel. Seda tuleb juhtida nii, et kokkupõrke faasis ei ületaks kelgu kõrvalekalle vertikaaltasapinnal 5° ja horisontaaltasapinnal 2°. |
| --- | --- |

3.2.1.

Kelgu konstruktsioon peab välistama jäävdeformatsioonide ilmnemise katse tagajärjel. Seda tuleb juhtida nii, et kokkupõrke faasis ei ületaks kelgu kõrvalekalle vertikaaltasapinnal 5° ja horisontaaltasapinnal 2°.

| 3.2.2. | Sõiduki kere kinnitamine
  Istmete kinnituspunktide ja turvavöö kinnituspunktide suhtes sõiduki jäikuseks oluline sõidukikere osa tuleb kinnitada kelgule vastavalt käesoleva eeskirja punktis 6.2 kirjeldatud juhistele. |
| --- | --- |

3.2.2.

Istmete kinnituspunktide ja turvavöö kinnituspunktide suhtes sõiduki jäikuseks oluline sõidukikere osa tuleb kinnitada kelgule vastavalt käesoleva eeskirja punktis 6.2 kirjeldatud juhistele.

| 3.2.3. | Turvasüsteemid |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Turvasüsteemid (istmekomplektid, turvavööseadmed ja koormust piiravad seadmed) peavad olema paigaldatud sõiduki kerele seeriatootmisega sõiduki nõuete kohaselt.
  Katsekelgule võib paigaldada katsetatava istme vastas oleva sõidukiosa (armatuurlaud, iste jms, sõltuvalt katsetatavast istmest). Esiturvapadja olemasolu korral tuleb see välja lülitada. |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Katsekelgule võib paigaldada katsetatava istme vastas oleva sõidukiosa (armatuurlaud, iste jms, sõltuvalt katsetatavast istmest). Esiturvapadja olemasolu korral tuleb see välja lülitada.

| 3.2.3.2. | Tootja soovil ja kokkuleppel katsete eest vastutava tehnilise teenistusega võib mõningaid turvasüsteemi osi peale istmekomplektide, turvavööseadmete ja koormust piiravate seadmete katsekelgule mitte paigaldada või neid võib asendada osadega, mis ei ole nii jäigad ja mis mõõtmete poolest mahuvad sõiduki interjööri, tingimusel, et katsetatav konfiguratsioon ei ole istmele ja turvavöö kinnituspunktidele rakenduvate jõudude suhtes soodsamas olukorras kui seeriatoodangu konfiguratsioon. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

| 3.2.3.3. | Istmed tuleb reguleerida vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.1.2 asendisse, mille valib katsete eest vastutav tehniline teenistus ning mis on kinnituspunktide tugevuse suhtes kõige ebasoodsam ja sobiks mannekeenide paigaldamiseks sõidukisse. |
| --- | --- |

3.2.3.3.

| 3.2.4. | Mannekeenid
  8. lisas määratletud mõõtmete ja massiga mannekeen paigutatakse igale istmele ja kinnitatakse sõiduki turvavööga.
  Mannekeeni mõõteseadmed ei ole vajalikud. |
| --- | --- |

3.2.4.

8. lisas määratletud mõõtmete ja massiga mannekeen paigutatakse igale istmele ja kinnitatakse sõiduki turvavööga.

Mannekeeni mõõteseadmed ei ole vajalikud.

| 3.3. | Katse |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Kelk pannakse liikuma nii, et selle kiirus oleks katse ajal 50 km/h. Kelgu aeglustumine peab jääma eeskirja nr 16 8. lisas määratud koridori. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Täiendavate turvaseadmete (turvavöö eelpingutid jm, v.a turvapadjad) olemasolu korral peavad need sisse lülituma vastavalt sõiduki tootja juhistele |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Turvavöö kinnituspunktide nihkumine ei tohi ületada käesoleva lisa punktides 2.1 ja 2.1.1 määratud piirnorme. |
| --- | --- |

3.3.3.

---

8. LISA

MANNEKEENI TEHNILINE KIRJELDUS
   (*1)

| Kaal | 97,5 ± 5 kg |
| --- | --- |
| Kõrgus püstises isteasendis | 965 mm |
| Puusalaius isteasendis | 415 mm |
| Puusaümbermõõt isteasendis | 1 200 mm |
| Vööümbermõõt isteasendis | 1 080 mm |
| Rindkere sügavus | 265 mm |
| Rinnaümbermõõt | 1 130 mm |
| Õla kõrgus | 680 mm |
| Kõigi pikkusmõõtude lubatud hälve | ±5 protsenti |

Kaal

97,5 ± 5 kg

Kõrgus püstises isteasendis

965 mm

Puusalaius isteasendis

415 mm

Puusaümbermõõt isteasendis

1 200 mm

Vööümbermõõt isteasendis

1 080 mm

Rindkere sügavus

265 mm

Rinnaümbermõõt

1 130 mm

Õla kõrgus

680 mm

Kõigi pikkusmõõtude lubatud hälve

±5 protsenti

Märkus. Mõõtmeid selgitav visand on esitatud joonisel.

Image 23

---

(*1)  Australian Design Rule (ADR) 4/03 ja Federal Motor Vehicle Safety Standard (FMVSS) No. 208 sätetes kirjeldatud seadmeid loetakse samaväärseteks.

---

| 13.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/47 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/47

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eeskiri nr 145 – ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses ISOFIX-kinnitussüsteemide, ISOFIX-ülakinnituspunktide ja i-Size-istekohtadega [2019/2142]

Jõustumiskuupäev: 19. juuli 2018

Käesolev dokument on mõeldud üksnes dokumenteerimisvahendina. Autentne ja õiguslikult siduv tekst on ECE/TRANS/WP.29/2017/133.

Sisukord

Eeskiri

1.

Kohaldamisala

2.

Mõisted

3.

Tüübikinnituse taotlemine

4.

Tüübikinnitus

5.

Tehniline kirjeldus

6.

Katsed

7.

Tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

8.

Tootmise nõuetele vastavus

9.

Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral

10.

Tootmise lõpetamine

11.

Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid

Lisad

1.

Teatis

2.

Tüübikinnitusmärkide kujundus

3.

| | 1. liide. Kolmemõõtmelise H-punkti seadme (3D H-seadme) kirjeldus |
| --- | --- |

1. liide. Kolmemõõtmelise H-punkti seadme (3D H-seadme) kirjeldus

| | 2. liide. Kolmemõõtmeline taustsüsteem |
| --- | --- |

2. liide. Kolmemõõtmeline taustsüsteem

| | 3. liide. Istekohtade võrdlusandmed |
| --- | --- |

3. liide. Istekohtade võrdlusandmed

4.

ISOFIX-kinnitussüsteemid ja ISOFIX-ülakinnituspunktid

5.

i-Size-istekoht

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse:

| a) | M1-kategooria sõidukite suhtes seoses ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktidega, mis on ette nähtud lapse turvasüsteemide jaoks. Käesoleva eeskirja sätetele peavad vastama ka ISOFIX-kinnituspunktidega varustatud muude kategooriate sõidukid; |
| --- | --- |

a)

M1-kategooria sõidukite suhtes seoses ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktidega, mis on ette nähtud lapse turvasüsteemide jaoks. Käesoleva eeskirja sätetele peavad vastama ka ISOFIX-kinnituspunktidega varustatud muude kategooriate sõidukid;

1

| b) | mis tahes kategooria sõidukite suhtes seoses nende i-Size-istekohtadega, kui need on sõiduki tootja poolt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

b)

mis tahes kategooria sõidukite suhtes seoses nende i-Size-istekohtadega, kui need on sõiduki tootja poolt kindlaks määratud.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Sõiduki tüübikinnitus“ – ISOFIX-kinnitussüsteemide, ISOFIX-ülakinnituspunktide ja i-Size-istekohtadega (kui need on olemas) varustatud sõiduki tüübikinnitus. |
| --- | --- |

2.1.

„Sõiduki tüübikinnitus“ – ISOFIX-kinnitussüsteemide, ISOFIX-ülakinnituspunktide ja i-Size-istekohtadega (kui need on olemas) varustatud sõiduki tüübikinnitus.

| 2.2. | „Sõidukitüüp“ – mootorsõidukite kategooriad, mille sõidukid ei erine üksteisest selliste oluliste omaduste poolest nagu mõõdud, kuju ja materjalid sõiduki kere või istmekonstruktsiooni nende osade puhul, kuhu kinnitatakse ISOFIX-kinnitussüsteemid ja ISOFIX-ülakinnituspunktid (kui need on olemas), ning juhul kui kinnituspunktide tugevust katsetatakse dünaamilise koormuskatsega ja sõiduki põhja tugevust katsetatakse i-Size-istekohtade puhul staatilise katsega, turvasüsteemi kõik omadused, mis mõjutavad kinnituspunktidele rakenduvaid jõude, eriti koormuse piiramise funktsioon. |
| --- | --- |

2.2.

„Sõidukitüüp“ – mootorsõidukite kategooriad, mille sõidukid ei erine üksteisest selliste oluliste omaduste poolest nagu mõõdud, kuju ja materjalid sõiduki kere või istmekonstruktsiooni nende osade puhul, kuhu kinnitatakse ISOFIX-kinnitussüsteemid ja ISOFIX-ülakinnituspunktid (kui need on olemas), ning juhul kui kinnituspunktide tugevust katsetatakse dünaamilise koormuskatsega ja sõiduki põhja tugevust katsetatakse i-Size-istekohtade puhul staatilise katsega, turvasüsteemi kõik omadused, mis mõjutavad kinnituspunktidele rakenduvaid jõude, eriti koormuse piiramise funktsioon.

| 2.3. | „Põhi“ – sõiduki seinu ühendav kere alaosa. Selles kontekstis hõlmab see risttalasid, stantse ja muid võimalikke tugevdusi, ka juhul, kui need asuvad põhja all (nt piki- ja põikteljelised osad). |
| --- | --- |

2.3.

„Põhi“ – sõiduki seinu ühendav kere alaosa. Selles kontekstis hõlmab see risttalasid, stantse ja muid võimalikke tugevdusi, ka juhul, kui need asuvad põhja all (nt piki- ja põikteljelised osad).

| 2.4. | „Iste“ – ühele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Mõiste hõlmab nii üksikut istet kui ka pinkistme ühele isikule ette nähtud osa. |
| --- | --- |

2.4.

„Iste“ – ühele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Mõiste hõlmab nii üksikut istet kui ka pinkistme ühele isikule ette nähtud osa.

| 2.5. | „Eesmine sõitjaiste“ – mis tahes iste, mille eespoolseim H-punkt asub juhi R-punkti läbival vertikaalsel põiktasapinnal või sellest eespool. |
| --- | --- |

2.5.

„Eesmine sõitjaiste“ – mis tahes iste, mille eespoolseim H-punkt asub juhi R-punkti läbival vertikaalsel põiktasapinnal või sellest eespool.

| 2.6. | „Istmerühm“ – ühele või mitmele täiskasvanule ette nähtud pinkiste või üksteise kõrval paiknevad eraldi istmed (st kinnitatud nii, et ühe istme eesmised kinnituspunktid on samal joonel teise istme tagumiste kinnituspunktidega või neist eespool ning samal joonel teise istme eesmiste kinnituspunktidega või neist tagapool). |
| --- | --- |

2.6.

„Istmerühm“ – ühele või mitmele täiskasvanule ette nähtud pinkiste või üksteise kõrval paiknevad eraldi istmed (st kinnitatud nii, et ühe istme eesmised kinnituspunktid on samal joonel teise istme tagumiste kinnituspunktidega või neist eespool ning samal joonel teise istme eesmiste kinnituspunktidega või neist tagapool).

| 2.7. | „Pinkiste“ – vähemalt kahele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega. |
| --- | --- |

2.7.

„Pinkiste“ – vähemalt kahele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega.

| 2.8. | „ISOFIX“ – süsteem lapse turvasüsteemide kinnitamiseks sõidukile. See koosneb kahest jäigast kinnituspunktist sõidukil, kahest vastavast jäigast kinnitusdetailist lapse turvasüsteemil ning vahendist, mis takistab lapse turvasüsteemi ümber horisontaaltelje pöörlemast. |
| --- | --- |

2.8.

„ISOFIX“ – süsteem lapse turvasüsteemide kinnitamiseks sõidukile. See koosneb kahest jäigast kinnituspunktist sõidukil, kahest vastavast jäigast kinnitusdetailist lapse turvasüsteemil ning vahendist, mis takistab lapse turvasüsteemi ümber horisontaaltelje pöörlemast.

| 2.9. | „ISOFIX-istekoht“ – süsteem, mis võimaldab paigaldada:






  a) | ÜRO eeskirja nr 44 määratlusele vastava universaalse ISOFIX-tüüpi näoga sõidusuunas paikneva lapse turvasüsteemi |
| --- | --- | --- |

2.9.

„ISOFIX-istekoht“ – süsteem, mis võimaldab paigaldada:

a)

ÜRO eeskirja nr 44 määratlusele vastava universaalse ISOFIX-tüüpi näoga sõidusuunas paikneva lapse turvasüsteemi

| b) | või ÜRO eeskirja nr 44 määratlusele vastava pooluniversaalse ISOFIX-tüüpi näoga sõidusuunas paikneva lapse turvasüsteemi |
| --- | --- |

b)

või ÜRO eeskirja nr 44 määratlusele vastava pooluniversaalse ISOFIX-tüüpi näoga sõidusuunas paikneva lapse turvasüsteemi

| c) | või ÜRO eeskirja nr 44 määratlusele vastava pooluniversaalse ISOFIX-tüüpi seljaga sõidusuunas paikneva lapse turvasüsteemi |
| --- | --- |

c)

või ÜRO eeskirja nr 44 määratlusele vastava pooluniversaalse ISOFIX-tüüpi seljaga sõidusuunas paikneva lapse turvasüsteemi

| d) | või ÜRO eeskirja nr 44 määratlusele vastava pooluniversaalse ISOFIX-tüüpi küljega sõidusuunas paikneva lapse turvasüsteemi |
| --- | --- |

d)

või ÜRO eeskirja nr 44 määratlusele vastava pooluniversaalse ISOFIX-tüüpi küljega sõidusuunas paikneva lapse turvasüsteemi

| e) | või ÜRO eeskirja nr 44 määratlusele vastava erisõiduki ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi, |
| --- | --- |

e)

või ÜRO eeskirja nr 44 määratlusele vastava erisõiduki ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi,

| f) | või ÜRO eeskirja nr 129 määratlusele vastava integreeritud i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemi |
| --- | --- |

f)

või ÜRO eeskirja nr 129 määratlusele vastava integreeritud i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemi

| g) | või ÜRO eeskirja nr 129 määratlusele vastava erisõiduki ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi. |
| --- | --- |

g)

või ÜRO eeskirja nr 129 määratlusele vastava erisõiduki ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi.

| 2.10. | „ISOFIX-alakinnitus“ – 6 mm läbimõõduga jäik ümar horisontaalvarras, mis ulatub sõiduki või istme osadest eemale, et sinna saaks ISOFIX-kinnituste abil kinnitada ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi. |
| --- | --- |

2.10.

„ISOFIX-alakinnitus“ – 6 mm läbimõõduga jäik ümar horisontaalvarras, mis ulatub sõiduki või istme osadest eemale, et sinna saaks ISOFIX-kinnituste abil kinnitada ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi.

| 2.11. | „ISOFIX-kinnitussüsteem“ – süsteem, mis koosneb ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi kinnitamiseks ette nähtud kahest ISOFIX-alakinnitusest koos pöörlemisvastase seadmega. |
| --- | --- |

2.11.

„ISOFIX-kinnitussüsteem“ – süsteem, mis koosneb ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi kinnitamiseks ette nähtud kahest ISOFIX-alakinnitusest koos pöörlemisvastase seadmega.

| 2.12. | „ISOFIX-kinnitus“ – üks kahest ühendusest, mis lähtub ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemist, ühildub ISOFIX-alakinnitusega ja vastab ÜRO eeskirja nr 44 või ÜRO eeskirja nr 129 nõuetele. |
| --- | --- |

2.12.

„ISOFIX-kinnitus“ – üks kahest ühendusest, mis lähtub ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemist, ühildub ISOFIX-alakinnitusega ja vastab ÜRO eeskirja nr 44 või ÜRO eeskirja nr 129 nõuetele.

| 2.13. | „ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteem“ – ISOFIX-kinnitussüsteemi abil kinnitatav lapse turvasüsteem, mis vastab ÜRO eeskirja nr 44 või ÜRO eeskirja nr 129 nõuetele. |
| --- | --- |

2.13.

„ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteem“ – ISOFIX-kinnitussüsteemi abil kinnitatav lapse turvasüsteem, mis vastab ÜRO eeskirja nr 44 või ÜRO eeskirja nr 129 nõuetele.

| 2.14. | „Staatilise jõu rakendusseade“ – katserakis, mis haakub sõiduki ISOFIX-kinnitussüsteemidega ja mida kasutatakse sõiduki või istme konstruktsiooni tugevuse ja istme pöördumise piiramisvõime kontrollimiseks staatilisel koormuskatsel. Alumiste kinnituspunktide ja ülakinnituste katserakist on kirjeldatud 4. lisa joonistel 1 ja 2, nagu ka staatilise jõu rakendusseadet tugijalale (SFADSL
  (Support
  Leg)), et hinnata i-Size-istekohti sõiduki põhja tugevuse seisukohast. Näide staatilise jõu rakendusseadmest tugijalale on esitatud 5. lisa joonisel 3. |
| --- | --- |

2.14.

„Staatilise jõu rakendusseade“ – katserakis, mis haakub sõiduki ISOFIX-kinnitussüsteemidega ja mida kasutatakse sõiduki või istme konstruktsiooni tugevuse ja istme pöördumise piiramisvõime kontrollimiseks staatilisel koormuskatsel. Alumiste kinnituspunktide ja ülakinnituste katserakist on kirjeldatud 4. lisa joonistel 1 ja 2, nagu ka staatilise jõu rakendusseadet tugijalale (SFADSL

(Support

Leg)

| 2.15. | „Pöörlemisvastane seade“ –






  a) | Universaalse ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi pöörlemisvastane seade koosneb ISOFIX-ülakinnitusest. |
| --- | --- | --- |

2.15.

„Pöörlemisvastane seade“ –

a)

Universaalse ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi pöörlemisvastane seade koosneb ISOFIX-ülakinnitusest.

| b) | Pooluniversaalse ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi pöörlemisvastane seade koosneb kas ülakinnitusest, sõiduki armatuurlauast või tugijalast, mis on ette nähtud turvasüsteemi pöörlemise takistamiseks laupkokkupõrke korral. |
| --- | --- |

b)

Pooluniversaalse ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi pöörlemisvastane seade koosneb kas ülakinnitusest, sõiduki armatuurlauast või tugijalast, mis on ette nähtud turvasüsteemi pöörlemise takistamiseks laupkokkupõrke korral.

| c) | i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemi pöörlemisvastane seade koosneb kas ülakinnitusest või tugijalast, mis on ette nähtud turvasüsteemi pöörlemise takistamiseks laupkokkupõrke korral; |
| --- | --- |

c)

i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemi pöörlemisvastane seade koosneb kas ülakinnitusest või tugijalast, mis on ette nähtud turvasüsteemi pöörlemise takistamiseks laupkokkupõrke korral;

| d) | Universaalsete või pooluniversaalsete ISOFIX- või i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemide puhul ei ole pöörlemisvastaseks seadmeks sõiduki iste. |
| --- | --- |

d)

Universaalsete või pooluniversaalsete ISOFIX- või i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemide puhul ei ole pöörlemisvastaseks seadmeks sõiduki iste.

| 2.16. | „ISOFIX-ülakinnituspunkt“ – paigaldamiseks kavandatud alas asuv komponent (nt varras), mis on ette nähtud ISOFIX-ülakinnitusrihma lukusti kinnitamiseks ja jõu ülekandmiseks sõiduki kerele. |
| --- | --- |

2.16.

„ISOFIX-ülakinnituspunkt“ – paigaldamiseks kavandatud alas asuv komponent (nt varras), mis on ette nähtud ISOFIX-ülakinnitusrihma lukusti kinnitamiseks ja jõu ülekandmiseks sõiduki kerele.

| 2.17. | „ISOFIX-ülakinnituse lukusti“ – seadis, mis on ette nähtud kinnitamiseks ISOFIX-ülakinnituspunkti külge. |
| --- | --- |

2.17.

„ISOFIX-ülakinnituse lukusti“ – seadis, mis on ette nähtud kinnitamiseks ISOFIX-ülakinnituspunkti külge.

| 2.18. | „ISOFIX-ülakinnitushaak“ – ISOFIX-ülakinnituse lukusti, mida harilikult kasutatakse ISOFIX-ülakinnitusrihma kinnitamiseks ISOFIX-ülakinnituspunkti külge vastavalt määratlusele käesoleva eeskirja 4. lisa joonisel 3. |
| --- | --- |

2.18.

„ISOFIX-ülakinnitushaak“ – ISOFIX-ülakinnituse lukusti, mida harilikult kasutatakse ISOFIX-ülakinnitusrihma kinnitamiseks ISOFIX-ülakinnituspunkti külge vastavalt määratlusele käesoleva eeskirja 4. lisa joonisel 3.

| 2.19. | „ISOFIX-ülakinnitusrihm“ – rihm (või samaväärne element), mis kulgeb ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi ülemisest osast/servast ISOFIX-ülakinnituspunktini ja mis on varustatud reguleerimisseadise, tõmbepinget vähendava seadise ja ISOFIX-ülakinnituse lukustiga. |
| --- | --- |

2.19.

„ISOFIX-ülakinnitusrihm“ – rihm (või samaväärne element), mis kulgeb ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi ülemisest osast/servast ISOFIX-ülakinnituspunktini ja mis on varustatud reguleerimisseadise, tõmbepinget vähendava seadise ja ISOFIX-ülakinnituse lukustiga.

| 2.20. | „Juhikseadis“ – seadis ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi paigaldamise hõlbustamiseks; selle abil juhitakse ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi ISOFIX-kinnitused füüsiliselt ISOFIX-alakinnitustesse, et need lukustada. |
| --- | --- |

2.20.

„Juhikseadis“ – seadis ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi paigaldamise hõlbustamiseks; selle abil juhitakse ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi ISOFIX-kinnitused füüsiliselt ISOFIX-alakinnitustesse, et need lukustada.

| 2.21. | „Lapse turvarakis“ – vahend, mis vastab ühele ÜRO eeskirja nr 16 17. lisa 2. liite punktis 4 määratletud ISOFIX-suurusklassidest ja mille mõõdud on esitatud kõnealuse punkti 4 joonistel 1–7. Neid lapse turvarakiseid kasutatakse ÜRO eeskirjas nr 16, et kontrollida, milliseid ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemide suurusklasse saab sõiduki ISOFIX-istekohtadele paigaldada. Ühte eeskirjas nr 16 (17. lisa 2. liide) kirjeldatud turvarakistest (ISO/F2 või ISO/F2X) kasutatakse käesolevas ÜRO eeskirjas, et kontrollida igasuguste ISOFIX-kinnitussüsteemide asukohta ja juurdepääsu kinnitussüsteemile. |
| --- | --- |

2.21.

„Lapse turvarakis“ – vahend, mis vastab ühele ÜRO eeskirja nr 16 17. lisa 2. liite punktis 4 määratletud ISOFIX-suurusklassidest ja mille mõõdud on esitatud kõnealuse punkti 4 joonistel 1–7. Neid lapse turvarakiseid kasutatakse ÜRO eeskirjas nr 16, et kontrollida, milliseid ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemide suurusklasse saab sõiduki ISOFIX-istekohtadele paigaldada. Ühte eeskirjas nr 16 (17. lisa 2. liide) kirjeldatud turvarakistest (ISO/F2 või ISO/F2X) kasutatakse käesolevas ÜRO eeskirjas, et kontrollida igasuguste ISOFIX-kinnitussüsteemide asukohta ja juurdepääsu kinnitussüsteemile.

| 2.22. | „Tugijala talla ruumiala“ – käesoleva eeskirja 5. lisa joonistel 1 ja 2 kujutatud ruumiala, millele ÜRO eeskirjas nr 129 määratletud i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemi tugijala tald toetub ja millega sõiduki põhi peab seega lõikuma. |
| --- | --- |

2.22.

„Tugijala talla ruumiala“ – käesoleva eeskirja 5. lisa joonistel 1 ja 2 kujutatud ruumiala, millele ÜRO eeskirjas nr 129 määratletud i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemi tugijala tald toetub ja millega sõiduki põhi peab seega lõikuma.

| 2.23. | „Sõiduki põhja kokkupuutepind“ – ala, mis tekib sõiduki põhja pealispinna (sealhulgas viimistlusmaterjali, vaiba, vahtmaterjali vms) lõikumisel tugijala talla ruumialaga ning mis on ette nähtud taluma ÜRO eeskirjas nr 129 määratletud i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemi tugijala koormust. |
| --- | --- |

2.23.

„Sõiduki põhja kokkupuutepind“ – ala, mis tekib sõiduki põhja pealispinna (sealhulgas viimistlusmaterjali, vaiba, vahtmaterjali vms) lõikumisel tugijala talla ruumialaga ning mis on ette nähtud taluma ÜRO eeskirjas nr 129 määratletud i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemi tugijala koormust.

| 2.24. | „i-Size-istekoht“– sõiduki tootja määratud istekoht (kui see on olemas), mis on ette nähtud i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemide paigaldamiseks ja vastab käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

2.24.

„i-Size-istekoht“– sõiduki tootja määratud istekoht (kui see on olemas), mis on ette nähtud i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemide paigaldamiseks ja vastab käesoleva eeskirja nõuetele.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Taotluse sõidukitüübi tüübikinnituse saamiseks seoses ISOFIX-kinnitussüsteemide, ISOFIX-ülakinnituspunktide ja i-Size-istekohtadega (kui need on olemas) esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Taotluse sõidukitüübi tüübikinnituse saamiseks seoses ISOFIX-kinnitussüsteemide, ISOFIX-ülakinnituspunktide ja i-Size-istekohtadega (kui need on olemas) esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad: |
| --- | --- |

3.2.

Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad:

| 3.2.1. | sobivas mõõtkavas sõiduki kere üldjoonised, millel on kujutatud ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituste (kui need on olemas) asukohad ja i-Size-istekohtade puhul sõiduki põhja kokkupuutepind ning üksikasjalikud joonised ISOFIX-kinnitussüsteemide (kui need on olemas), ISOFIX-ülakinnituspunkti (kui see on olemas) ja nende kinnituspunktide kohta; |
| --- | --- |

3.2.1.

sobivas mõõtkavas sõiduki kere üldjoonised, millel on kujutatud ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituste (kui need on olemas) asukohad ja i-Size-istekohtade puhul sõiduki põhja kokkupuutepind ning üksikasjalikud joonised ISOFIX-kinnitussüsteemide (kui need on olemas), ISOFIX-ülakinnituspunkti (kui see on olemas) ja nende kinnituspunktide kohta;

| 3.2.2. | andmed kasutatud materjalide kohta, mis võivad mõjutada ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktide (kui need on olemas) tugevust ning i-Size-istekohtade ja sõiduki põhja kokkupuutepinda; |
| --- | --- |

3.2.2.

andmed kasutatud materjalide kohta, mis võivad mõjutada ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktide (kui need on olemas) tugevust ning i-Size-istekohtade ja sõiduki põhja kokkupuutepinda;

| 3.2.3. | ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktide (kui need on olemas) tehniline kirjeldus; |
| --- | --- |

3.2.3.

ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktide (kui need on olemas) tehniline kirjeldus;

| 3.2.4. | kui istme konstruktsiooni külge on kinnitatud ISOFIX-kinnitussüsteemid või ISOFIX-ülakinnituspunktid (kui need on olemas), siis lisatakse: |
| --- | --- |

3.2.4.

kui istme konstruktsiooni külge on kinnitatud ISOFIX-kinnitussüsteemid või ISOFIX-ülakinnituspunktid (kui need on olemas), siis lisatakse:

| 3.2.4.1. | sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus seoses istmete väliskuju, istmekinnituspunktide ning nende reguleerimis- ja lukustussüsteemidega; |
| --- | --- |

3.2.4.1.

sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus seoses istmete väliskuju, istmekinnituspunktide ning nende reguleerimis- ja lukustussüsteemidega;

| 3.2.4.2. | istmete, nende kinnituspunktide ning reguleerimis- ja lukustussüsteemide piisavalt üksikasjalikud joonised sobivas mõõtkavas; |
| --- | --- |

3.2.4.2.

istmete, nende kinnituspunktide ning reguleerimis- ja lukustussüsteemide piisavalt üksikasjalikud joonised sobivas mõõtkavas;

| 3.3. | Tootja esitab tehnilisele teenistusele kas kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduki või sõiduki need osad, mis tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise teenistuse otsuse kohaselt on vajalikud ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktide (kui need on olemas) katseteks ning i-Size-istekohtade ja sõiduki põhja kokkupuutepinna katseks. |
| --- | --- |

3.3.

Tootja esitab tehnilisele teenistusele kas kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduki või sõiduki need osad, mis tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise teenistuse otsuse kohaselt on vajalikud ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktide (kui need on olemas) katseteks ning i-Size-istekohtade ja sõiduki põhja kokkupuutepinna katseks.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimesed kaks numbrit näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud olulisemate tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile, nagu on sätestatud punktis 2.2. |
| --- | --- |

4.2.

Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimesed kaks numbrit näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud olulisemate tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile, nagu on sätestatud punktis 2.2.

| 4.3. | Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, andmata jätmise, laiendamise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.3.

Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, andmata jätmise, laiendamise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: |
| --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

| 4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber; (1) |
| --- | --- |

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber; (1

| 4.4.2. | käesoleva eeskirja number, mis asub punktis 4.4.1 nimetatud ringist paremal. |
| --- | --- |

4.4.2.

käesoleva eeskirja number, mis asub punktis 4.4.1 nimetatud ringist paremal.

| 4.5. | Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 4.4.1 sätestatud tähisest paremale. |
| --- | --- |

4.5.

Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 4.4.1 sätestatud tähisest paremale.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk paigutatakse sõiduki tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk paigutatakse sõiduki tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.

| 4.8. | Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

4.8.

Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   TEHNILINE KIRJELDUS

| 5.1. | Mõisted |
| --- | --- |

5.1.

Mõisted

| 5.1.1. | Punkt H on võrdluspunkt, mis määratletakse käesoleva eeskirja 3. lisas ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

5.1.1.

Punkt H on võrdluspunkt, mis määratletakse käesoleva eeskirja 3. lisas ettenähtud korra kohaselt.

| 5.1.1.1. | Punkt H on punktis 5.1.1 määratletud H-punktile vastav võrdluspunkt, mis määratakse istme iga kasutatava tavaasendi jaoks. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Punkt H on punktis 5.1.1 määratletud H-punktile vastav võrdluspunkt, mis määratakse istme iga kasutatava tavaasendi jaoks.

| 5.1.1.2. | R-punkt on käesoleva eeskirja 3. lisa 3. liites määratletud istekoha võrdluspunkt. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

R-punkt on käesoleva eeskirja 3. lisa 3. liites määratletud istekoha võrdluspunkt.

| 5.1.2. | Kolmemõõtmelise taustsüsteemi määratlus on käesoleva eeskirja 3. lisa 2. liites. |
| --- | --- |

5.1.2.

Kolmemõõtmelise taustsüsteemi määratlus on käesoleva eeskirja 3. lisa 2. liites.

| 5.2. | Üldnõuded |
| --- | --- |

5.2.

Üldnõuded

| 5.2.1. | ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi jaoks paigaldatud või paigaldada kavatsetava ISOFIX-kinnitussüsteemi ja ISOFIX-ülakinnituspunkti ning i-Size-istekohtade ja sõiduki põhja kokkupuutepinna projekteerimisel, valmistamisel ja paigaldamisel tuleb võtta arvesse järgmist: |
| --- | --- |

5.2.1.

ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemi jaoks paigaldatud või paigaldada kavatsetava ISOFIX-kinnitussüsteemi ja ISOFIX-ülakinnituspunkti ning i-Size-istekohtade ja sõiduki põhja kokkupuutepinna projekteerimisel, valmistamisel ja paigaldamisel tuleb võtta arvesse järgmist:

| 5.2.1.1. | ISOFIX-kinnitussüsteem ja ülakinnituspunkt ning i-Size-istekohtade ja sõiduki põhja kokkupuutepind peavad võimaldama sõiduki tavakasutust käesoleva eeskirja tingimuste kohaselt.
  ISOFIX-kinnitussüsteem ja ISOFIX-ülakinnituspunkt, mille võib lisada ükskõik millisele sõidukile, peab samuti vastama käesoleva eeskirja tingimustele. Sellest tulenevalt peavad sellised kinnitused olema kirjeldatud tüübikinnituse taotluses. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

ISOFIX-kinnitussüsteem ja ülakinnituspunkt ning i-Size-istekohtade ja sõiduki põhja kokkupuutepind peavad võimaldama sõiduki tavakasutust käesoleva eeskirja tingimuste kohaselt.

ISOFIX-kinnitussüsteem ja ISOFIX-ülakinnituspunkt, mille võib lisada ükskõik millisele sõidukile, peab samuti vastama käesoleva eeskirja tingimustele. Sellest tulenevalt peavad sellised kinnitused olema kirjeldatud tüübikinnituse taotluses.

| 5.2.1.2. | ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktide vastupidavus peab vastama ÜRO eeskirjas nr 44 määratletud massirühma 0, 0+ ja 1 ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemidele. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktide vastupidavus peab vastama ÜRO eeskirjas nr 44 määratletud massirühma 0, 0+ ja 1 ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemidele.

| 5.2.1.3. | ISOFIX-kinnitussüsteem, ISOFIX-ülakinnituspunkt ning i-Size-istekohtade ja sõiduki põhja kokkupuutepind peavad olema ette nähtud integreeritud i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemi jaoks ÜRO eeskirja nr 129 kohaselt. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

ISOFIX-kinnitussüsteem, ISOFIX-ülakinnituspunkt ning i-Size-istekohtade ja sõiduki põhja kokkupuutepind peavad olema ette nähtud integreeritud i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemi jaoks ÜRO eeskirja nr 129 kohaselt.

| 5.2.2. | ISOFIX-kinnitussüsteemid, nende konstruktsioon ja paigutus. |
| --- | --- |

5.2.2.

ISOFIX-kinnitussüsteemid, nende konstruktsioon ja paigutus.

| 5.2.2.1. | Iga ISOFIX-kinnitussüsteem peab 4. lisa joonise 4 kohaselt koosnema ühest või enamast kahes samal teljel olevas alas paiknevast jäigast põikvardast, mille efektiivne pikkus on vähemalt 25 mm ja läbimõõt 6 ±0,1 mm. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Iga ISOFIX-kinnitussüsteem peab 4. lisa joonise 4 kohaselt koosnema ühest või enamast kahes samal teljel olevas alas paiknevast jäigast põikvardast, mille efektiivne pikkus on vähemalt 25 mm ja läbimõõt 6 ±0,1 mm.

| 5.2.2.2. | Sõiduki istekohale paigaldatud ISOFIX-kinnitussüsteem peab paiknema vähemalt 120 mm tagapool käesoleva eeskirja 4. lisas määratletud H-punktist. Nimetatud kaugust mõõdetakse horisontaalsuunas kuni varda keskkohani. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Sõiduki istekohale paigaldatud ISOFIX-kinnitussüsteem peab paiknema vähemalt 120 mm tagapool käesoleva eeskirja 4. lisas määratletud H-punktist. Nimetatud kaugust mõõdetakse horisontaalsuunas kuni varda keskkohani.

| 5.2.2.3. | Sõidukisse paigaldatud ISOFIX-kinnitussüsteemi külge peab olema võimalik paigaldada ISOFIX-tüüpi lapse turvarakist „ISO/F2“ või „ISO/F2X“ vastavalt sõiduki tootja määratlusele ja ÜRO eeskirjale nr 16 (17. lisa 2. liide).
  I-Size-istekohtadele peab olema võimalik paigaldada ISOFIX-tüüpi lapse turvarakiseid „ISO/F2X“ ja „ISO/R2“ koos tugijala ruumialaga ÜRO eeskirja nr 16 (17. lisa 2. liide) kohaselt. Lisaks peab i-Size-istekohtadele olema võimalik paigaldada ISO/B2 klassi lapse turvarakiseid, mis on määratletud ÜRO määruses nr 16 (17. lisa 5. liide). |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Sõidukisse paigaldatud ISOFIX-kinnitussüsteemi külge peab olema võimalik paigaldada ISOFIX-tüüpi lapse turvarakist „ISO/F2“ või „ISO/F2X“ vastavalt sõiduki tootja määratlusele ja ÜRO eeskirjale nr 16 (17. lisa 2. liide).

I-Size-istekohtadele peab olema võimalik paigaldada ISOFIX-tüüpi lapse turvarakiseid „ISO/F2X“ ja „ISO/R2“ koos tugijala ruumialaga ÜRO eeskirja nr 16 (17. lisa 2. liide) kohaselt. Lisaks peab i-Size-istekohtadele olema võimalik paigaldada ISO/B2 klassi lapse turvarakiseid, mis on määratletud ÜRO määruses nr 16 (17. lisa 5. liide).

| 5.2.2.4. | Punktis 5.2.2.3 määratletud ISOFIX-tüüpi lapse turvarakise aluspinna kaldenurk käesoleva eeskirja 3. lisa 2. liites määratletud võrdlustasandite suhtes peab olema järgmistes piirides:






  a) | kaldenurk: 15° ± 10°; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.4.

Punktis 5.2.2.3 määratletud ISOFIX-tüüpi lapse turvarakise aluspinna kaldenurk käesoleva eeskirja 3. lisa 2. liites määratletud võrdlustasandite suhtes peab olema järgmistes piirides:

a)

kaldenurk: 15° ± 10°;

| b) | pöördenurk: 0 ° ± 5 °; |
| --- | --- |

b)

pöördenurk: 0 ° ± 5 °;

| c) | lengerdusnurk: 0 ° ± 10°. |
| --- | --- |

c)

lengerdusnurk: 0 ° ± 10°.

I-Size-istekohtadel võib tugijalg oma lühimas pikkuses ning juhul, kui punktis 5.2.2.4 ettenähtud piirnorme ei ületata, olla tugijala talla ruumialale vastavalt suurema kaldenurga all, kui sõiduki iste või ehitus seda harilikult ette näeb. ISOFIX-tüüpi lapse turvarakist peab olema võimalik paigaldada suurema kaldenurga all. Käesolevat punkti ei kohaldata ISO/B2 klassi lapse turvarakiste puhul.

| 5.2.2.5. | ISOFIX-kinnitussüsteemid peavad olema püsivalt tööasendis või olema eemaldatavad. Eemaldatavate kinnituste puhul peavad ISOFIX-kinnitussüsteemide nõuded olema täidetud siis, kui kinnitused on tööasendis. |
| --- | --- |

5.2.2.5.

ISOFIX-kinnitussüsteemid peavad olema püsivalt tööasendis või olema eemaldatavad. Eemaldatavate kinnituste puhul peavad ISOFIX-kinnitussüsteemide nõuded olema täidetud siis, kui kinnitused on tööasendis.

| 5.2.2.6. | Kõik tööasendisse viidud ISOFIX-alakinnituste vardad või püsivalt tööasendis olevad juhikseadised peavad olema nähtavad ilma istmepatja või seljatuge kokku surumata, kui neid vaadatakse vertikaalsel pikiteljelisel tasapinnal, mis läbib varda või juhikseadise keskkohta, piki sirget, mis moodustab horisontaaltasapinnaga nurga 30° ülespoole.
  Selle nõude alternatiivina peab sõidukil olema iga varda või juhikseadise kõrval püsitähistus. Tähistus peab tootja valiku kohaselt sisaldama järgmist: |
| --- | --- |

5.2.2.6.

Kõik tööasendisse viidud ISOFIX-alakinnituste vardad või püsivalt tööasendis olevad juhikseadised peavad olema nähtavad ilma istmepatja või seljatuge kokku surumata, kui neid vaadatakse vertikaalsel pikiteljelisel tasapinnal, mis läbib varda või juhikseadise keskkohta, piki sirget, mis moodustab horisontaaltasapinnaga nurga 30° ülespoole.

Selle nõude alternatiivina peab sõidukil olema iga varda või juhikseadise kõrval püsitähistus. Tähistus peab tootja valiku kohaselt sisaldama järgmist:

| 5.2.2.6.1. | vähemalt 4. lisa joonisel 12 esitatud tähist, mis koosneb ringist läbimõõduga vähemalt 13 mm ja sisaldab piktogrammi ning vastab järgmistele tingimustele:






  a) | piktogramm on kontrastne ringi taustaga; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.6.1.

vähemalt 4. lisa joonisel 12 esitatud tähist, mis koosneb ringist läbimõõduga vähemalt 13 mm ja sisaldab piktogrammi ning vastab järgmistele tingimustele:

a)

piktogramm on kontrastne ringi taustaga;

| b) | piktogramm peab paiknema süsteemi iga varda vahetus läheduses. |
| --- | --- |

b)

piktogramm peab paiknema süsteemi iga varda vahetus läheduses.

| 5.2.2.6.2. | suurtähtedega sõna ISOFIX, kõrgusega vähemalt 6 mm. |
| --- | --- |

5.2.2.6.2.

suurtähtedega sõna ISOFIX, kõrgusega vähemalt 6 mm.

| 5.2.2.7. | Punkti 5.2.2.6 nõuded ei kehti i-Size-istekohale. I-Size-istekohad peavad olema tähistatud punkti 5.2.4.1 kohaselt. |
| --- | --- |

5.2.2.7.

Punkti 5.2.2.6 nõuded ei kehti i-Size-istekohale. I-Size-istekohad peavad olema tähistatud punkti 5.2.4.1 kohaselt.

| 5.2.3. | ISOFIX-ülakinnituspunktid, nende konstruktsioon ja paigutus: | Sõiduki tootja soovil võib alternatiivina kasutada punktides 5.2.3.1 ja 5.2.3.2 kirjeldatud meetodeid. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

ISOFIX-ülakinnituspunktid, nende konstruktsioon ja paigutus:

Sõiduki tootja soovil võib alternatiivina kasutada punktides 5.2.3.1 ja 5.2.3.2 kirjeldatud meetodeid.

| | Punktis 5.2.3.1 kirjeldatud meetodit tohib kasutada vaid juhul, kui ISOFIX-istekoht paikneb sõiduki istmel. |
| --- | --- |

Punktis 5.2.3.1 kirjeldatud meetodit tohib kasutada vaid juhul, kui ISOFIX-istekoht paikneb sõiduki istmel.

| 5.2.3.1. | Tulenevalt punktidest 5.2.3.3 ja 5.2.3.4 peab ISOFIX-ülakinnituse lukustiga ühendatav ISOFIX-ülakinnituspunkti osa paiknema mitte kaugemal kui 2 000 mm õla võrdluspunktist määratud istekohal, mille jaoks ISOFIX-kinnitus on paigaldatud, ja asuma 4. lisa joonistel 6–10 kujutatud varjutatud alal. Siinjuures on viidatud 1995. aasta juuli dokumendis SAE J 826 kirjeldatud vormile ja 4. lisa joonisele 5, vastavalt järgmistele tingimustele. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Tulenevalt punktidest 5.2.3.3 ja 5.2.3.4 peab ISOFIX-ülakinnituse lukustiga ühendatav ISOFIX-ülakinnituspunkti osa paiknema mitte kaugemal kui 2 000 mm õla võrdluspunktist määratud istekohal, mille jaoks ISOFIX-kinnitus on paigaldatud, ja asuma 4. lisa joonistel 6–10 kujutatud varjutatud alal. Siinjuures on viidatud 1995. aasta juuli dokumendis SAE J 826 kirjeldatud vormile ja 4. lisa joonisele 5, vastavalt järgmistele tingimustele.

| 5.2.3.1.1. | Vormi H-punkt asub istme madalaima ja tagapoolseima asendi puhul selle konstruktsiooni kordumatus H-punktis, seejuures paikneb vorm lateraalselt kahe ISOFIX-alakinnituse keskjoonel; |
| --- | --- |

5.2.3.1.1.

Vormi H-punkt asub istme madalaima ja tagapoolseima asendi puhul selle konstruktsiooni kordumatus H-punktis, seejuures paikneb vorm lateraalselt kahe ISOFIX-alakinnituse keskjoonel;

| 5.2.3.1.2. | šablooni torsojoon on põiksuunalise püsttasapinnaga sama nurga all kui istme seljatugi kõige kõrgemas asendis ning |
| --- | --- |

5.2.3.1.2.

šablooni torsojoon on põiksuunalise püsttasapinnaga sama nurga all kui istme seljatugi kõige kõrgemas asendis ning

| 5.2.3.1.3. | vorm asub vormi H-punkti läbival vertikaalsel pikiteljelisel tasapinnal. |
| --- | --- |

5.2.3.1.3.

vorm asub vormi H-punkti läbival vertikaalsel pikiteljelisel tasapinnal.

| 5.2.3.2. | ISOFIX-ülakinnituspunkti ala võib alternatiivselt asetseda ÜRO eeskirjas nr 16 (17. lisa 2. liite joonis 2) määratletud rakise ISO/F2 abil ISOFIX-alakinnitustega varustatud ISOFIX-istekohal, nagu on kujutatud 4. lisa joonisel 11.
  Iste peab olema kõige tagumises ja madalaimas asendis, seljatugi nimiasendis või sõiduki tootja soovitatud asendis.
  Külgvaates peab ISOFIX-ülakinnituspunkt asuma rakise ISO/F2 tagapinnast tagapool.
  Rakise ISO/F2 tagapinna ja selle horisontaaljoone lõikepunkt (4. lisa joonise 11 punkt 3), millel asub seljatoe ülemise otsa kaugeim jäik punkt, mille Shore’i kõvadus A on rohkem kui 50, määrab rakise ISO/F2 keskjoonel võrdluspunkti 4 (4. lisa joonis 11). Selles võrdluspunktis määrab maksimaalne nurk 45° horisontaaljoonest ülakinnituse ala ülemise piiri.
  Pealtvaates määrab võrdluspunktis 4 (4. lisa joonis 11) maksimaalne nurk 90°, mis ulatub tagant küljele, ja tagantvaates maksimaalne nurk 40° ISOFIX-ülakinnituse ala kaks piiravat mahtu.
  ISOFIX-ülakinnitusrihm (5) algab kohast, kus lõikuvad rakis ISO/F2 ja tasapind, mis asub 550 mm kõrgusel rakise ISO/F2 horisontaalpinnast (1), rakise ISO/F2 keskjoonel (6).
  Lisaks peab ISOFIX-ülakinnituspunkt asuma rohkem kui 200 mm, kuid mitte rohkem kui 2 000 mm kaugusel ISOFIX-ülakinnitusrihma alguskohast rakise ISOF/2 tagapinnal, mõõdetuna piki rihma, kui see on tõmmatud üle istme seljatoe ISOFIX-ülakinnituseni. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

ISOFIX-ülakinnituspunkti ala võib alternatiivselt asetseda ÜRO eeskirjas nr 16 (17. lisa 2. liite joonis 2) määratletud rakise ISO/F2 abil ISOFIX-alakinnitustega varustatud ISOFIX-istekohal, nagu on kujutatud 4. lisa joonisel 11.

Iste peab olema kõige tagumises ja madalaimas asendis, seljatugi nimiasendis või sõiduki tootja soovitatud asendis.

Külgvaates peab ISOFIX-ülakinnituspunkt asuma rakise ISO/F2 tagapinnast tagapool.

Rakise ISO/F2 tagapinna ja selle horisontaaljoone lõikepunkt (4. lisa joonise 11 punkt 3), millel asub seljatoe ülemise otsa kaugeim jäik punkt, mille Shore’i kõvadus A on rohkem kui 50, määrab rakise ISO/F2 keskjoonel võrdluspunkti 4 (4. lisa joonis 11). Selles võrdluspunktis määrab maksimaalne nurk 45° horisontaaljoonest ülakinnituse ala ülemise piiri.

Pealtvaates määrab võrdluspunktis 4 (4. lisa joonis 11) maksimaalne nurk 90°, mis ulatub tagant küljele, ja tagantvaates maksimaalne nurk 40° ISOFIX-ülakinnituse ala kaks piiravat mahtu.

ISOFIX-ülakinnitusrihm (5) algab kohast, kus lõikuvad rakis ISO/F2 ja tasapind, mis asub 550 mm kõrgusel rakise ISO/F2 horisontaalpinnast (1), rakise ISO/F2 keskjoonel (6).

Lisaks peab ISOFIX-ülakinnituspunkt asuma rohkem kui 200 mm, kuid mitte rohkem kui 2 000 mm kaugusel ISOFIX-ülakinnitusrihma alguskohast rakise ISOF/2 tagapinnal, mõõdetuna piki rihma, kui see on tõmmatud üle istme seljatoe ISOFIX-ülakinnituseni.

| 5.2.3.3. | Sõiduki ISOFIX-ülakinnituspunkti osa, mis on ette nähtud ühendamiseks ISOFIX-ülakinnituse lukustiga, võib asuda väljaspool punktides 5.2.3.1 ja 5.2.3.2 viidatud varjutatud võrdlusalasid, kui alas paiknemine ei ole asjakohane ja sõiduk on varustatud järgmistele nõuetele vastava suunajaga, mis: |
| --- | --- |

5.2.3.3.

Sõiduki ISOFIX-ülakinnituspunkti osa, mis on ette nähtud ühendamiseks ISOFIX-ülakinnituse lukustiga, võib asuda väljaspool punktides 5.2.3.1 ja 5.2.3.2 viidatud varjutatud võrdlusalasid, kui alas paiknemine ei ole asjakohane ja sõiduk on varustatud järgmistele nõuetele vastava suunajaga, mis:

| 5.2.3.3.1. | tagab, et ISOFIX-ülakinnitusrihm toimib ISOFIX-ülakinnituspunktiga ühendatava kinnituse osana nii, nagu see asuks varjutatud alas; ning |
| --- | --- |

5.2.3.3.1.

tagab, et ISOFIX-ülakinnitusrihm toimib ISOFIX-ülakinnituspunktiga ühendatava kinnituse osana nii, nagu see asuks varjutatud alas; ning

| 5.2.3.3.2. | asub mittejäiga vöösuunaja või tööasendisse viidava suunaja puhul torsojoonest vähemalt 65 mm tagapool või jäiga fikseeritud suunaja puhul torsojoonest vähemalt 100 mm tagapool; ning |
| --- | --- |

5.2.3.3.2.

asub mittejäiga vöösuunaja või tööasendisse viidava suunaja puhul torsojoonest vähemalt 65 mm tagapool või jäiga fikseeritud suunaja puhul torsojoonest vähemalt 100 mm tagapool; ning

| 5.2.3.3.3. | paigaldusjärgsel katsetamisel on seadme tugevus piisav käesoleva eeskirja punktis 6.2 viidatud ISOFIX-ülakinnituspunkti koormuse talumiseks. |
| --- | --- |

5.2.3.3.3.

paigaldusjärgsel katsetamisel on seadme tugevus piisav käesoleva eeskirja punktis 6.2 viidatud ISOFIX-ülakinnituspunkti koormuse talumiseks.

| 5.2.3.4. | Ülakinnitus võib paikneda istme seljatoes, tingimusel, et see ei asu sõiduki seljatoe ülaosas alas, kus rihm üle seljatoe kulgeb. |
| --- | --- |

5.2.3.4.

Ülakinnitus võib paikneda istme seljatoes, tingimusel, et see ei asu sõiduki seljatoe ülaosas alas, kus rihm üle seljatoe kulgeb.

| 5.2.3.5. | ISOFIX-ülakinnituspunkti mõõdud peavad võimaldama kinnitada ISOFIX-ülakinnitushaaki, nagu on kujutatud joonisel 3.
  Iga ISOFIX-ülakinnituspunkti ümber peab olema selle lukustamist ja lukust vabastamist võimaldav vaba ruum.
  ISOFIX-kinnitussüsteemist tagapool paiknevad kinnituspunktid, mida saab kasutada ISOFIX-ülakinnitushaagi või ISOFIX-ülakinnituse lukusti ühendamiseks, peavad olema konstrueeritud nii, et hoida ühe või mitme allpool nimetatud meetme abil ära väärtarvitamist:






  a) | kõik ISOFIX-ülakinnituspunktide alas paiknevad kinnituspunktid on konstrueeritud ISOFIX-ülakinnituspunktidena või |
| --- | --- | --- |

5.2.3.5.

ISOFIX-ülakinnituspunkti mõõdud peavad võimaldama kinnitada ISOFIX-ülakinnitushaaki, nagu on kujutatud joonisel 3.

Iga ISOFIX-ülakinnituspunkti ümber peab olema selle lukustamist ja lukust vabastamist võimaldav vaba ruum.

ISOFIX-kinnitussüsteemist tagapool paiknevad kinnituspunktid, mida saab kasutada ISOFIX-ülakinnitushaagi või ISOFIX-ülakinnituse lukusti ühendamiseks, peavad olema konstrueeritud nii, et hoida ühe või mitme allpool nimetatud meetme abil ära väärtarvitamist:

a)

kõik ISOFIX-ülakinnituspunktide alas paiknevad kinnituspunktid on konstrueeritud ISOFIX-ülakinnituspunktidena või

| b) | üksnes ISOFIX-ülakinnituspunktid on tähistatud ühega 4. lisa joonisel 13 esitatud tähistest või selle peegelpildiga või |
| --- | --- |

b)

üksnes ISOFIX-ülakinnituspunktid on tähistatud ühega 4. lisa joonisel 13 esitatud tähistest või selle peegelpildiga või

| c) | kinnituspunktid, mis ei vasta punktidele a ega b, kannavad selget tähistust selle kohta, et neid ei tohi kasutada ISOFIX-kinnitussüsteemidega. |
| --- | --- |

c)

kinnituspunktid, mis ei vasta punktidele a ega b, kannavad selget tähistust selle kohta, et neid ei tohi kasutada ISOFIX-kinnitussüsteemidega.

Kattealuste ISOFIX-ülakinnituspunktide kate peab olema tähistatud ühega 4. lisa joonisel 13 määratud tähistest või selle peegelpildiga ning kate peab olema eemaldatav ilma tööriistadeta.

| 5.2.4. | Nõuded i-Size-istekohale
  Sõiduki tootja poolt i-Size-istekohana määratletud istekoht peab vastama punktide 5.2.1–5.2.4.3 nõuetele. |
| --- | --- |

5.2.4.

Nõuded i-Size-istekohale

Sõiduki tootja poolt i-Size-istekohana määratletud istekoht peab vastama punktide 5.2.1–5.2.4.3 nõuetele.

| 5.2.4.1. | Tähistus
  Igal i-Size-istekohal peab vastava istekoha ISOFIX-alakinnituse süsteemi (varda või juhikseadise) kõrval olema püsitähistus.
  Tähistus peab sisaldama vähemalt 5. lisa joonisel 4 esitatud tähist, mis koosneb ruudust laiusega vähemalt 13 mm ja sisaldab piktogrammi ning vastab järgmistele tingimustele:






  a) | piktogramm peab olema kontrastne ruudu taustaga; |
| --- | --- | --- |

5.2.4.1.

Tähistus

Igal i-Size-istekohal peab vastava istekoha ISOFIX-alakinnituse süsteemi (varda või juhikseadise) kõrval olema püsitähistus.

Tähistus peab sisaldama vähemalt 5. lisa joonisel 4 esitatud tähist, mis koosneb ruudust laiusega vähemalt 13 mm ja sisaldab piktogrammi ning vastab järgmistele tingimustele:

a)

piktogramm peab olema kontrastne ruudu taustaga;

| b) | piktogramm peab paiknema süsteemi iga varda vahetus läheduses. |
| --- | --- |

b)

piktogramm peab paiknema süsteemi iga varda vahetus läheduses.

| 5.2.4.2. | Geomeetrilised nõuded i-Size-tugijalgadega ühendatud i-Size-istekohtadele
  Lisaks punktides 5.2.2 ja 5.2.3 esitatud nõuetele tuleb kontrollida, et sõiduki põhja pealispind (sealhulgas viimistlusmaterjal, vaip, vahtmaterjal vms) ristub tugijala talla ruumiala piirdepindadega X- ja Y-teljel, nagu on kujutatud käesoleva eeskirja 5. lisa joonistel 1 ja 2.
  Tugijala talla ruumiala on piiratud järgmiselt (vt ka käesoleva eeskirja 5. lisa joonised 1 ja 2):






  a) | laiuses kahe tasapinnaga, mis paiknevad vastavale istekohale paigaldatud lapse turvarakise pikiteljelisest kesktasapinnast 100 mm kaugusel ja on sellega paralleelsed, ning |
| --- | --- | --- |

5.2.4.2.

Geomeetrilised nõuded i-Size-tugijalgadega ühendatud i-Size-istekohtadele

Lisaks punktides 5.2.2 ja 5.2.3 esitatud nõuetele tuleb kontrollida, et sõiduki põhja pealispind (sealhulgas viimistlusmaterjal, vaip, vahtmaterjal vms) ristub tugijala talla ruumiala piirdepindadega X- ja Y-teljel, nagu on kujutatud käesoleva eeskirja 5. lisa joonistel 1 ja 2.

Tugijala talla ruumiala on piiratud järgmiselt (vt ka käesoleva eeskirja 5. lisa joonised 1 ja 2):

a)

laiuses kahe tasapinnaga, mis paiknevad vastavale istekohale paigaldatud lapse turvarakise pikiteljelisest kesktasapinnast 100 mm kaugusel ja on sellega paralleelsed, ning

| b) | pikkuses kahe tasapinnaga, mis paiknevad risti lapse turvarakise aluspinna tasandiga ja risti ka lapse turvarakise pikiteljelise kesktasapinnaga ning on 585 mm ja 695 mm kaugusel tasapinnast, mis läbib ISOFIX-alakinnituste keskjooni ja on risti turvarakise aluspinnaga, ning |
| --- | --- |

b)

pikkuses kahe tasapinnaga, mis paiknevad risti lapse turvarakise aluspinna tasandiga ja risti ka lapse turvarakise pikiteljelise kesktasapinnaga ning on 585 mm ja 695 mm kaugusel tasapinnast, mis läbib ISOFIX-alakinnituste keskjooni ja on risti turvarakise aluspinnaga, ning

| c) | kõrguses kahe tasapinnaga, mis paiknevad lapse turvarakise aluspinna tasandist 270 mm ja 525 mm allpool ja on sellega paralleelsed. |
| --- | --- |

c)

kõrguses kahe tasapinnaga, mis paiknevad lapse turvarakise aluspinna tasandist 270 mm ja 525 mm allpool ja on sellega paralleelsed.

Nende geomeetriliste näitajate puhul kasutatud kaldenurk määratakse kindlaks punkti 5.2.2.4 kohaselt.

Selle nõude täitmist võib tõendada füüsikalise katse, arvutisimulatsiooni või näidisjooniste abil.

| 5.2.4.3. | Sõiduki põhja tugevusnõuded i-Size-istekohtade puhul
  Kogu sõiduki põhja kokkupuutepind (vt 5. lisa joonised 1 ja 2) peab olema piisava tugevusega, et taluda katsetamisel punkti 6.2.4.5 kohaseid koormusi. |
| --- | --- |

5.2.4.3.

Sõiduki põhja tugevusnõuded i-Size-istekohtade puhul

Kogu sõiduki põhja kokkupuutepind (vt 5. lisa joonised 1 ja 2) peab olema piisava tugevusega, et taluda katsetamisel punkti 6.2.4.5 kohaseid koormusi.

| 5.3. | ISOFIX-istekohtade vähim arv |
| --- | --- |

5.3.

ISOFIX-istekohtade vähim arv

| 5.3.1. | Kõik M1-kategooria sõidukid peavad olema varustatud vähemalt kahe käesoleva eeskirja nõuetele vastava ISOFIX-istekohaga.
  ISOFIX-kinnitussüsteemi ja ISOFIX-ülakinnituspunktiga peavad olema vähemalt kaks ISOFIX-istekohta.
  Igale ISOFIX-istekohale paigaldatavate ÜRO eeskirja nr 16 kohaste ISOFIX-rakiste tüüp ja arv on määratletud ÜRO eeskirjas nr 16. |
| --- | --- |

5.3.1.

Kõik M1

ISOFIX-kinnitussüsteemi ja ISOFIX-ülakinnituspunktiga peavad olema vähemalt kaks ISOFIX-istekohta.

Igale ISOFIX-istekohale paigaldatavate ÜRO eeskirja nr 16 kohaste ISOFIX-rakiste tüüp ja arv on määratletud ÜRO eeskirjas nr 16.

| 5.3.2. | Punktist 5.3.1 olenemata ei pea ühe istmereaga sõidukil olema ühtegi ISOFIX-istekohta. |
| --- | --- |

5.3.2.

Punktist 5.3.1 olenemata ei pea ühe istmereaga sõidukil olema ühtegi ISOFIX-istekohta.

| 5.3.3. | Punktist 5.3.1 olenemata peab vähemalt üks kahest ISOFIX-istekohast paiknema teises istmereas. |
| --- | --- |

5.3.3.

Punktist 5.3.1 olenemata peab vähemalt üks kahest ISOFIX-istekohast paiknema teises istmereas.

| 5.3.4. | Punktist 5.3.1 olenemata peab M1-kategooria sõidukitel olema vaid üks ISOFIX-istekoht, kui sõidukil on:






  a) | mitte rohkem kui kaks sõitjate ust ning |
| --- | --- | --- |

5.3.4.

Punktist 5.3.1 olenemata peab M1

a)

mitte rohkem kui kaks sõitjate ust ning

| b) | tähistatud tagumine istekoht, kus kokkupuude ülekande ja/või vedrustuse detailidega takistab ISOFIX-kinnituspunktide paigaldamist punkti 5.2.2 nõuete kohaselt, ning |
| --- | --- |

b)

tähistatud tagumine istekoht, kus kokkupuude ülekande ja/või vedrustuse detailidega takistab ISOFIX-kinnituspunktide paigaldamist punkti 5.2.2 nõuete kohaselt, ning

| c) | massivõimsuse indeks (PMR) üle 140 ÜRO eeskirja nr 51 ja massivõimsuse indeksi määratluste kohaselt:
  PMR = (Pn/mt) * 1 000 kg/kW
  kus:
  Pn: mootori maksimaalne nimivõimsus kilovattides (2)

  mro: töökorras sõiduki mass kilogrammides
  mt = mro (M1-kategooria sõidukite puhul)
  ning |
| --- | --- |

c)

massivõimsuse indeks (PMR) üle 140 ÜRO eeskirja nr 51 ja massivõimsuse indeksi määratluste kohaselt:

PMR = (Pn/mt) * 1 000 kg/kW

t

kus:

Pn: mootori maksimaalne nimivõimsus kilovattides (2)

2

mro: töökorras sõiduki mass kilogrammides

ro

mt = mro (M1-kategooria sõidukite puhul)

t

ro

1

ning

| d) | mootor, mille maksimaalne nimivõimsus on üle 200 kW2 |
| --- | --- |

d)

mootor, mille maksimaalne nimivõimsus on üle 200 kW2

2

Sellisel sõidukil peab eesmisel sõitjaistmel olema vaid üks ISOFIX-kinnitussüsteem ja ISOFIX-ülakinnituspunkt koos turvapadja väljalülitusseadisega (kui istekoht on varustatud turvapadjaga) ning hoiatussilt, mis teatab, et teises istmereas puudub ISOFIX-istekoht.

| 5.3.5. | Kui ISOFIX-kinnitussüsteem on paigaldatud eesmise turvapadjaga kaitstud eesmisele istekohale, peab olema paigaldatud selle turvapadja väljalülitusseadis. |
| --- | --- |

5.3.5.

Kui ISOFIX-kinnitussüsteem on paigaldatud eesmise turvapadjaga kaitstud eesmisele istekohale, peab olema paigaldatud selle turvapadja väljalülitusseadis.

| 5.3.6. | Punktist 5.3.1 olenemata peab sisseehitatud lapse turvasüsteemi(de) korral ISOFIX-istekohtade arv olema vähemalt kaks, millest on lahutatud massirühma 0, 0+ või 1 lapse turvasüsteemide arv. |
| --- | --- |

5.3.6.

Punktist 5.3.1 olenemata peab sisseehitatud lapse turvasüsteemi(de) korral ISOFIX-istekohtade arv olema vähemalt kaks, millest on lahutatud massirühma 0, 0+ või 1 lapse turvasüsteemide arv.

| 5.3.7. | Sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) punktis 2.9.1.5 määratletud enam kui ühe istmereaga kabriolettsõidukid peavad olema varustatud vähemalt kahe ISOFIX-alakinnitusega. Kui selline sõiduk on varustatud ISOFIX-ülakinnituspunktiga, peab see vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

5.3.7.

Sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) punktis 2.9.1.5 määratletud enam kui ühe istmereaga kabriolettsõidukid peavad olema varustatud vähemalt kahe ISOFIX-alakinnitusega. Kui selline sõiduk on varustatud ISOFIX-ülakinnituspunktiga, peab see vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele.

| 5.3.8. | Kui sõidukil on istmereas ainult üks istekoht, peab sõitja istekohal olema ainult üks ISOFIX-istekoht. Kui selline sõiduk on varustatud ISOFIX-ülakinnituspunktiga, peab see vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele. Kui sõitja istekohale ei ole võimalik paigutada ka kõige väiksemat näoga sõidusuunas paiknevat ISOFIX-rakist (nagu on määratletud ÜRO eeskirja nr 16 17. lisa 2. liites), ei ole ISOFIX-istekoht nõutav, kui sõidukile on ette nähtud lapse turvasüsteem. |
| --- | --- |

5.3.8.

Kui sõidukil on istmereas ainult üks istekoht, peab sõitja istekohal olema ainult üks ISOFIX-istekoht. Kui selline sõiduk on varustatud ISOFIX-ülakinnituspunktiga, peab see vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele. Kui sõitja istekohale ei ole võimalik paigutada ka kõige väiksemat näoga sõidusuunas paiknevat ISOFIX-rakist (nagu on määratletud ÜRO eeskirja nr 16 17. lisa 2. liites), ei ole ISOFIX-istekoht nõutav, kui sõidukile on ette nähtud lapse turvasüsteem.

| 5.3.9. | Punktist 5.3.1 olenemata ei ole ISOFIX-istekohad nõutavad kiirabiautodes, matuseautodes ega relvajõudude, kodanikukaitse, tuletõrje või avaliku korra tagamise eest vastutavate teenistuste poolt kasutamiseks ettenähtud sõidukites. |
| --- | --- |

5.3.9.

Punktist 5.3.1 olenemata ei ole ISOFIX-istekohad nõutavad kiirabiautodes, matuseautodes ega relvajõudude, kodanikukaitse, tuletõrje või avaliku korra tagamise eest vastutavate teenistuste poolt kasutamiseks ettenähtud sõidukites.

| 5.3.10. | Punktidest 5.3.1–5.3.4 olenemata võib ühe või mitu kohustuslikku ISOFIX-istekohta asendada i-Size-istekohtadega. |
| --- | --- |

5.3.10.

Punktidest 5.3.1–5.3.4 olenemata võib ühe või mitu kohustuslikku ISOFIX-istekohta asendada i-Size-istekohtadega.

6.   KATSED

| 6.1. | Sõiduki kinnitamine ISOFIX-tüüpi kinnitussüsteemi katseteks |
| --- | --- |

6.1.

Sõiduki kinnitamine ISOFIX-tüüpi kinnitussüsteemi katseteks

| 6.1.1. | Sõiduki katseks kinnitamise meetod ei tohi tugevdada ISOFIX-kinnituspunkte ega nende kinnitusalasid ega vähendada kere tavalist deformeerumist. |
| --- | --- |

6.1.1.

Sõiduki katseks kinnitamise meetod ei tohi tugevdada ISOFIX-kinnituspunkte ega nende kinnitusalasid ega vähendada kere tavalist deformeerumist.

| 6.1.2. | Kinnitusseade loetakse nõuetekohaseks, kui see ei mõjuta ala, mis ulatub kogu kere laiusesse, ja kui sõiduk või kere on blokeeritud või kinnitatud eest kohas, mis on vähemalt 500 mm kaugusel katsetatavast kinnituspunktist ja haaratud või kinnitatud tagant kohas, mis on sellest kinnituspunktist vähemalt 300 mm kaugusel. |
| --- | --- |

6.1.2.

Kinnitusseade loetakse nõuetekohaseks, kui see ei mõjuta ala, mis ulatub kogu kere laiusesse, ja kui sõiduk või kere on blokeeritud või kinnitatud eest kohas, mis on vähemalt 500 mm kaugusel katsetatavast kinnituspunktist ja haaratud või kinnitatud tagant kohas, mis on sellest kinnituspunktist vähemalt 300 mm kaugusel.

| 6.1.3. | Soovitav on paigutada kere tugedele, mis asuvad ligikaudu samal joonel rataste telgedega, või kui see ei ole võimalik, siis samal joonel vedrustuse kinnituskohtadega. |
| --- | --- |

6.1.3.

Soovitav on paigutada kere tugedele, mis asuvad ligikaudu samal joonel rataste telgedega, või kui see ei ole võimalik, siis samal joonel vedrustuse kinnituskohtadega.

| 6.1.4. | Punktides 6.1.1–6.1.3 kirjeldatud meetoditest erineva kinnituse korral tuleb tõendada, et see on samaväärne. |
| --- | --- |

6.1.4.

Punktides 6.1.1–6.1.3 kirjeldatud meetoditest erineva kinnituse korral tuleb tõendada, et see on samaväärne.

| 6.2. | Staatilise katse nõuded |
| --- | --- |

6.2.

Staatilise katse nõuded

| 6.2.1. | ISOFIX-kinnitussüsteemide tugevuse katsetamiseks rakendatakse neile staatilise jõu rakendusseadme abil punktis 6.2.4.3 määratud jõudu, kusjuures ISOFIX-kinnitused peavad olema korralikult lukustatud.
  ISOFIX-ülakinnituspunkti olemasolu korral tuleb teha punktis 6.2.4.4 ettenähtud lisakatse.
  i-Size-istekoha olemasolu korral tuleb teha punktis 6.2.4.5 kirjeldatud täiendav tugijala katse.
  Kõiki sama istmerea ISOFIX- ja/või i-Size-istekohti, mida saab kasutada samaaegselt, tuleb katsetada samaaegselt. |
| --- | --- |

6.2.1.

ISOFIX-kinnitussüsteemide tugevuse katsetamiseks rakendatakse neile staatilise jõu rakendusseadme abil punktis 6.2.4.3 määratud jõudu, kusjuures ISOFIX-kinnitused peavad olema korralikult lukustatud.

ISOFIX-ülakinnituspunkti olemasolu korral tuleb teha punktis 6.2.4.4 ettenähtud lisakatse.

i-Size-istekoha olemasolu korral tuleb teha punktis 6.2.4.5 kirjeldatud täiendav tugijala katse.

Kõiki sama istmerea ISOFIX- ja/või i-Size-istekohti, mida saab kasutada samaaegselt, tuleb katsetada samaaegselt.

| 6.2.2. | Katsete tegemiseks tuleb kasutada kas täielikult valmisehitatud sõidukit või selle osi, mille tugevus ja jäikus vastavad sõiduki kerele.
  Aknad ja uksed võivad olla paigaldatud või mitte ja suletud või mitte.
  Paigaldatud võib olla mis tahes tavaline lisavarustus, mis tõenäoliselt mõjutab sõiduki keret.
  Katsed võivad piirduda vaid ühe istme või ühe istmerühmaga seotud ISOFIX- või i-Size-istekohaga, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | asjaomaste ISOFIX- või i-Size-istekohtade konstruktsiooni omadused on samad kui muude istmete või muu istmerühma ISOFIX- või i-Size-istekohtadel ning |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Katsete tegemiseks tuleb kasutada kas täielikult valmisehitatud sõidukit või selle osi, mille tugevus ja jäikus vastavad sõiduki kerele.

Aknad ja uksed võivad olla paigaldatud või mitte ja suletud või mitte.

Paigaldatud võib olla mis tahes tavaline lisavarustus, mis tõenäoliselt mõjutab sõiduki keret.

Katsed võivad piirduda vaid ühe istme või ühe istmerühmaga seotud ISOFIX- või i-Size-istekohaga, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

asjaomaste ISOFIX- või i-Size-istekohtade konstruktsiooni omadused on samad kui muude istmete või muu istmerühma ISOFIX- või i-Size-istekohtadel ning

| b) | juhul kui sellised ISOFIX- või i-Size-istekohad on täielikult või osaliselt paigaldatud istmele või istmerühmale, on istme või istmerühma või i-Size-istekohtade puhul põhja konstruktsiooni omadused samad kui muudel istmetel või istmerühmadel. |
| --- | --- |

b)

juhul kui sellised ISOFIX- või i-Size-istekohad on täielikult või osaliselt paigaldatud istmele või istmerühmale, on istme või istmerühma või i-Size-istekohtade puhul põhja konstruktsiooni omadused samad kui muudel istmetel või istmerühmadel.

| 6.2.3. | Kui istmed ja peatoed on reguleeritavad, tuleb neid katsetada tehnilise teenistuse määratud asendis, mis jääb ÜRO eeskirja nr 16 17. lisa 3. liite kohaselt sõiduki tootja määratud piiridesse. |
| --- | --- |

6.2.3.

Kui istmed ja peatoed on reguleeritavad, tuleb neid katsetada tehnilise teenistuse määratud asendis, mis jääb ÜRO eeskirja nr 16 17. lisa 3. liite kohaselt sõiduki tootja määratud piiridesse.

| 6.2.4. | Jõud, suunad ja kõrvalekalde piirid. |
| --- | --- |

6.2.4.

Jõud, suunad ja kõrvalekalde piirid.

| 6.2.4.1. | Staatilise jõu rakendusseadme tagumise laienduse pikisuunalise asendi reguleerimiseks seadme ja selle toendi vahelise lõtku või pinge eemaldamiseks rakendatakse seadme alumise eesmise ristvarda keskpunktile jõud 135 ±15 N. |
| --- | --- |

6.2.4.1.

Staatilise jõu rakendusseadme tagumise laienduse pikisuunalise asendi reguleerimiseks seadme ja selle toendi vahelise lõtku või pinge eemaldamiseks rakendatakse seadme alumise eesmise ristvarda keskpunktile jõud 135 ±15 N.

| 6.2.4.2. | Jõudu rakendatakse tabeli 1 kohaselt staatilise jõu rakendusseadmele ette- ja kaldsuunas.

  Tabel 1


  Katsejõudude suunad








  Ette | 0° ± 5° | 8 kN ±0,25 kN |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaldu | 75° ± 5° (ettesuunast mõlemale küljele või halvimates tingimustes küljele, kui see on olemas, või sümmeetriliste külgede korral ainult ühele küljele) | 5 kN ±0,25 kN |

6.2.4.2.

Jõudu rakendatakse tabeli 1 kohaselt staatilise jõu rakendusseadmele ette- ja kaldsuunas.

Tabel 1

Tabel 1

Katsejõudude suunad

Katsejõudude suunad

Ette

0° ± 5°

8 kN ±0,25 kN

Kaldu

75° ± 5° (ettesuunast mõlemale küljele või halvimates tingimustes küljele, kui see on olemas, või sümmeetriliste külgede korral ainult ühele küljele)

5 kN ±0,25 kN

Tootja nõudmise korral võib igal katsel kasutada erinevat keret.

Ettesuunalisi jõude tuleb rakendada algjõu nurgaga 10 ± 5° horisontaaltasapinna suhtes. Kaldsuunalisi jõude tuleb rakendada horisontaalselt 0° ±5°. 4. lisa joonisel 2 kujutatud X-punkti rakendatakse eelkoormuse jõud 500 ± 25 N. Täiskoormuse rakendumine peab toimuma võimalikult kiiresti, maksimaalne rakendusaeg on 30 sekundit. Tootja võib aga nõuda, et koormuse rakendumine saavutatakse 2 sekundi jooksul. Jõudu tuleb rakendada vähemalt 0,2 sekundi jooksul.

Kõik mõõtmised tuleb teha standardi ISO 6487 kohaselt kanali sagedusklassiga 60 Hz või mis tahes samaväärse meetodiga.

| 6.2.4.3. | Ainult ISOFIX-kinnitussüsteemide katsetamine: |
| --- | --- |

6.2.4.3.

Ainult ISOFIX-kinnitussüsteemide katsetamine:

| 6.2.4.3.1. | Katse ettesuunalise jõuga:
  Staatilise jõu rakendusseadme punkti X horisontaalne pikiteljeline liikumine eelkoormuse järgselt jõu 8 ±0,25 kN rakendamisel ei tohi ületada 125 mm ja mis tahes ISOFIX-alakinnituse või selle ümbruse jäävdeformatsioon, sealhulgas osaline rebenemine või murdumine, ei tähenda katse nurjumist, kui nõutud jõudu on rakendatud määratud aja jooksul. |
| --- | --- |

6.2.4.3.1.

Katse ettesuunalise jõuga:

Staatilise jõu rakendusseadme punkti X horisontaalne pikiteljeline liikumine eelkoormuse järgselt jõu 8 ±0,25 kN rakendamisel ei tohi ületada 125 mm ja mis tahes ISOFIX-alakinnituse või selle ümbruse jäävdeformatsioon, sealhulgas osaline rebenemine või murdumine, ei tähenda katse nurjumist, kui nõutud jõudu on rakendatud määratud aja jooksul.

| 6.2.4.3.2. | Katse kaldsuunalise jõuga:
  Staatilise jõu rakendusseadme jõu rakendamise suunaline liikumine eelkoormuse järgselt jõu 5 kN ±0,25 kN ei tohi ületada 125 mm ja mis tahes ISOFIX-alakinnituse või selle ümbruse jäävdeformatsioon, sealhulgas osaline rebenemine või murdumine, ei tähenda katse nurjumist, kui nõutud jõudu on rakendatud määratud aja jooksul. |
| --- | --- |

6.2.4.3.2.

Katse kaldsuunalise jõuga:

Staatilise jõu rakendusseadme jõu rakendamise suunaline liikumine eelkoormuse järgselt jõu 5 kN ±0,25 kN ei tohi ületada 125 mm ja mis tahes ISOFIX-alakinnituse või selle ümbruse jäävdeformatsioon, sealhulgas osaline rebenemine või murdumine, ei tähenda katse nurjumist, kui nõutud jõudu on rakendatud määratud aja jooksul.

| 6.2.4.4. | ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktide katsetamine
  Staatilise jõu rakendusseadme ja ülakinnituspunkti vahel peab olema staatiline eelkoormus 50 ± 5 N. Staatilise jõu rakendusseadme punkti X horisontaalteljeline liikumine eelkoormuse järgselt jõu 8 ±0,25 kN rakendamisel ei tohi ületada 125 mm ja mis tahes ISOFIX-alakinnituse ja ülakinnituse või selle ümbruse jäävdeformatsioon, sealhulgas osaline rebenemine või murdumine, ei tähenda katse nurjumist, kui nõutud jõudu on rakendatud määratud aja jooksul. |
| --- | --- |

6.2.4.4.

ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktide katsetamine

Staatilise jõu rakendusseadme ja ülakinnituspunkti vahel peab olema staatiline eelkoormus 50 ± 5 N. Staatilise jõu rakendusseadme punkti X horisontaalteljeline liikumine eelkoormuse järgselt jõu 8 ±0,25 kN rakendamisel ei tohi ületada 125 mm ja mis tahes ISOFIX-alakinnituse ja ülakinnituse või selle ümbruse jäävdeformatsioon, sealhulgas osaline rebenemine või murdumine, ei tähenda katse nurjumist, kui nõutud jõudu on rakendatud määratud aja jooksul.

| 6.2.4.5. | i-Size-istekohtade katsetamine:
  Lisaks punktides 6.2.4.3 ja 6.2.4.4 kirjeldatud katsetele tehakse katse modifitseeritud staatilise jõu rakendusseadmega, mis koosneb staatilise jõu rakendusseadmest ja tugijala katsesondist vastavalt 5. lisa joonisele 3. Tugijala katseseadmel reguleeritakse pikkust ja laiust, et hinnata sõiduki põhja kokkupuutepinda punkti 5.2.4.2 kohaselt. (Vt ka käesoleva eeskirja 5. lisa joonised 1 ja 2). Tugijala katseseadme kõrgust reguleeritakse nii, et tugijala katseseadme tald on kokkupuutes sõiduki põhja pealispinnaga. Kõrguse astmelisel reguleerimisel tuleb valida esimene soon, kus tald toetub stabiilselt sõiduki põhjale; tugijala katseseadme kõrguse astmeteta reguleerimisel tuleb staatilise jõu rakendusseadme kaldenurka suurendada 1,5 ±0,5 kraadi võrra.
  Staatilise jõu rakendusseadme punkti X horisontaalne liikumine eelkoormuse järgselt jõu 8 ±0,25 kN rakendamisel ei tohi ületada 125 mm ja mis tahes ISOFIX-alakinnituse ja sõiduki põhja kokkupuutepinna või selle ümbruse jäävdeformatsioon, sealhulgas osaline rebenemine või murdumine, ei tähenda katse nurjumist, kui nõutud jõudu on rakendatud määratud aja jooksul.

  Tabel 2


  Liikumispiirid








  Jõu suund | Staatilise jõu rakendusseadme punkti X maksimaalne liikumine |
| --- | --- | --- |
| Ette | 125 mm pikisuunas |
| Kaldu | 125 mm jõu suunas |

6.2.4.5.

i-Size-istekohtade katsetamine:

Lisaks punktides 6.2.4.3 ja 6.2.4.4 kirjeldatud katsetele tehakse katse modifitseeritud staatilise jõu rakendusseadmega, mis koosneb staatilise jõu rakendusseadmest ja tugijala katsesondist vastavalt 5. lisa joonisele 3. Tugijala katseseadmel reguleeritakse pikkust ja laiust, et hinnata sõiduki põhja kokkupuutepinda punkti 5.2.4.2 kohaselt. (Vt ka käesoleva eeskirja 5. lisa joonised 1 ja 2). Tugijala katseseadme kõrgust reguleeritakse nii, et tugijala katseseadme tald on kokkupuutes sõiduki põhja pealispinnaga. Kõrguse astmelisel reguleerimisel tuleb valida esimene soon, kus tald toetub stabiilselt sõiduki põhjale; tugijala katseseadme kõrguse astmeteta reguleerimisel tuleb staatilise jõu rakendusseadme kaldenurka suurendada 1,5 ±0,5 kraadi võrra.

Staatilise jõu rakendusseadme punkti X horisontaalne liikumine eelkoormuse järgselt jõu 8 ±0,25 kN rakendamisel ei tohi ületada 125 mm ja mis tahes ISOFIX-alakinnituse ja sõiduki põhja kokkupuutepinna või selle ümbruse jäävdeformatsioon, sealhulgas osaline rebenemine või murdumine, ei tähenda katse nurjumist, kui nõutud jõudu on rakendatud määratud aja jooksul.

Tabel 2

Tabel 2

Liikumispiirid

Liikumispiirid

Jõu suund

Jõu suund

Staatilise jõu rakendusseadme punkti X maksimaalne liikumine

Staatilise jõu rakendusseadme punkti X maksimaalne liikumine

Ette

125 mm pikisuunas

Kaldu

125 mm jõu suunas

| 6.2.5. | Lisajõud |
| --- | --- |

6.2.5.

Lisajõud

| 6.2.5.1. | Istme inertsjõud.
  Selliste paigalduste korral, kus jõud kandub sõiduki istmele, mitte vahetult sõiduki kerele, tuleb teha katse, et veenduda sõiduki istme kinnituste piisavas tugevuses. Katses rakendatakse kõnealusele istmele või selle asjakohastele osadele horisontaalset pikiteljelist jõudu (istuja suhtes ettepoole), mis vastab istme või selle asjakohaste osade 20-kordsele massile ning istme massi füüsilisele mõjule selle kinnituste suhtes. Täiendavalt rakenduva koormuse või koormuste ja nende jaotuse määrab tootja kokkuleppel tehnilise teenistusega.
  Tootja nõudmise korral võib lisakoormuse rakendada eelkirjeldatud staatilise katse ajal staatilise koormuse rakendusseadme punktile X.
  Kui ülakinnituspunkt moodustab terviku sõiduki istmega, tuleb katse teha koos ISOFIX-ülakinnitusrihmaga.
  Purunemisi ei tohi ilmneda ja tabelis 2 esitatud nõuded liikumisele peavad olema täidetud.

  Märkus: Katset ei pea tegema, kui sõiduki turvavöösüsteemi mis tahes kinnitus moodustab sõiduki istmega terviku ning sõiduki iste on juba katsetatud ning vastab käesoleva eeskirja kohastele täiskasvanud sõitja turvasüsteemi kinnituste koormuskatsete nõuetele. |
| --- | --- |

6.2.5.1.

Istme inertsjõud.

Selliste paigalduste korral, kus jõud kandub sõiduki istmele, mitte vahetult sõiduki kerele, tuleb teha katse, et veenduda sõiduki istme kinnituste piisavas tugevuses. Katses rakendatakse kõnealusele istmele või selle asjakohastele osadele horisontaalset pikiteljelist jõudu (istuja suhtes ettepoole), mis vastab istme või selle asjakohaste osade 20-kordsele massile ning istme massi füüsilisele mõjule selle kinnituste suhtes. Täiendavalt rakenduva koormuse või koormuste ja nende jaotuse määrab tootja kokkuleppel tehnilise teenistusega.

Tootja nõudmise korral võib lisakoormuse rakendada eelkirjeldatud staatilise katse ajal staatilise koormuse rakendusseadme punktile X.

Kui ülakinnituspunkt moodustab terviku sõiduki istmega, tuleb katse teha koos ISOFIX-ülakinnitusrihmaga.

Purunemisi ei tohi ilmneda ja tabelis 2 esitatud nõuded liikumisele peavad olema täidetud.

Märkus: Katset ei pea tegema, kui sõiduki turvavöösüsteemi mis tahes kinnitus moodustab sõiduki istmega terviku ning sõiduki iste on juba katsetatud ning vastab käesoleva eeskirja kohastele täiskasvanud sõitja turvasüsteemi kinnituste koormuskatsete nõuetele.

Märkus

7.   TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 7.1. | Sõidukitüübi mis tahes muutmisest seoses käesoleva eeskirjaga antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes on andnud sõidukitüübile tüübikinnituse. Sellisel juhul võib asutus: |
| --- | --- |

7.1.

Sõidukitüübi mis tahes muutmisest seoses käesoleva eeskirjaga antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes on andnud sõidukitüübile tüübikinnituse. Sellisel juhul võib asutus:

| 7.1.1. | võtta seisukoha, et tehtud muudatustel ei ole märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõiduk vastab endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

7.1.1.

võtta seisukoha, et tehtud muudatustel ei ole märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõiduk vastab endiselt nõuetele, või

| 7.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

| 7.2. | Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest koos muudatuste loeteluga teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaks määratud korras. |
| --- | --- |

7.2.

Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest koos muudatuste loeteluga teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaks määratud korras.

| 7.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ja teatab sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ja teatab sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

8.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe liitega 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

| 8.1. | Kõik käesolevas eeskirjas kirjeldatud tüübikinnitusmärgiga sõidukid peavad ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktide omadusi puudutavate üksikasjade suhtes vastama tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile. |
| --- | --- |

8.1.

Kõik käesolevas eeskirjas kirjeldatud tüübikinnitusmärgiga sõidukid peavad ISOFIX-kinnitussüsteemide ja ISOFIX-ülakinnituspunktide omadusi puudutavate üksikasjade suhtes vastama tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile.

| 8.2. | Punktis 8.1 kirjeldatud vastavuse kindlakstegemiseks kontrollitakse pisteliselt piisavat arvu käesolevas eeskirjas ettenähtud tüübikinnitusmärki kandvaid seeriasõidukeid. |
| --- | --- |

8.2.

Punktis 8.1 kirjeldatud vastavuse kindlakstegemiseks kontrollitakse pisteliselt piisavat arvu käesolevas eeskirjas ettenähtud tüübikinnitusmärki kandvaid seeriasõidukeid.

| 8.3. | Üldreeglina piirduvad katsed mõõtmistega. Vajaduse korral katsetatakse sõidukeid mõne punktis 6 kirjeldatud katse kohaselt, mille valib tüübikinnituskatseid tegev tehniline teenistus. |
| --- | --- |

8.3.

Üldreeglina piirduvad katsed mõõtmistega. Vajaduse korral katsetatakse sõidukeid mõne punktis 6 kirjeldatud katse kohaselt, mille valib tüübikinnituskatseid tegev tehniline teenistus.

9.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Käesolevat eeskirja järgiva sõidukitüübi tüübikinnituse võib võtta tagasi, kui punktis 8.1 kirjeldatud nõuded ei ole täidetud või kui sõidukitüübi ISOFIX-kinnitussüsteem ja ISOFIX-ülakinnituspunktid ei läbi punkti 8 kohast kontrolli. |
| --- | --- |

9.1.

Käesolevat eeskirja järgiva sõidukitüübi tüübikinnituse võib võtta tagasi, kui punktis 8.1 kirjeldatud nõuded ei ole täidetud või kui sõidukitüübi ISOFIX-kinnitussüsteem ja ISOFIX-ülakinnituspunktid ei läbi punkti 8 kohast kontrolli.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud ISOFIX-kinnitussüsteemi ja ISOFIX-ülakinnituspunktide tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast sellekohase teate saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat vormi.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

---

(1)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.6.)

1

www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Mootori (nimi)võimsus – kilovattides väljendatud ja vastavalt ÜRO eeskirjale nr 85 UNECE meetodi järgi mõõdetav mootorivõimsus.

2

---

1. lisa

Teatis

Image 25

---

2. lisa

Tüübikinnitusmärkide kujundus

Näidis A

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.4)

Image 26

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomase sõiduki tüüp on saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (E 2) seoses ISOFIX-kinnitussüsteemide, ISOFIX-ülakinnituspunktide ja i-Size-istekohtade turvavöökinnitustega ÜRO eeskirja nr 145 alusel ja numbri 001424 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et tüübikinnitus anti kooskõlas ÜRO eeskirja nr 145 algversiooni nõuetega.

Näidis B

(vt käesoleva eeskirja punkti 4.5)

Image 27

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E 4) UNECE eeskirjade nr 145 ja 11 (1) kohaselt. Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et nende andmise kuupäevadel oli ÜRO eeskiri nr 145 oma algsel kujul ja ÜRO eeskiri nr 11 sisaldas 02-seeria muudatusi.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

3. lisa

Mootorsõidukite istekohtade H-punkti ja torso tegeliku kaldenurga kindlaksmääramise menetlus (1)

| 1. liide | — | Kolmemõõtmelise H-punkti seadme (3-D H-seadme) kirjeldus(1) |
| --- | --- | --- |
| 2. liide | — | Kolmemõõtmeline taustsüsteem(1) |
| 3. liide | — | Istekohtade võrdlusandmed(1) |

1. liide

—

Kolmemõõtmelise H-punkti seadme (3-D H-seadme) kirjeldus(1)

2. liide

—

Kolmemõõtmeline taustsüsteem(1)

3. liide

—

Istekohtade võrdlusandmed(1)

---

(1)  Menetlust on kirjeldatud sõidukite tootmist käsitleva konsolideeritud otsuse (R.E.3) 1. lisas ja selle 1., 2. ja 3. liites (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

---

4. LISA

ISOFIX-KINNITUSSÜSTEEMID JA ISOFIX-ÜLAKINNITUSPUNKTID

Image 28

Mõõtmed millimeetrites

Image 29

Selgitus

| 1. | Ülakinnituspunkt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pöördkinnitus allpool kirjeldatud jäikuskatse tegemiseks. |
| --- | --- |

2.

Staatilise jõu rakendusseadme jäikus: Kui seade on kinnitatud jäiga kinnitusvarda (varraste) külge, nii et staatilise jõu rakendusseadme eesmine ristdetail, mida toetab seadme alusest 25 mm madalamal oleva pikiteljelise pöördtelje keskpunktis jäik varras (staatilise jõu rakendusseadme paindumise ja väändumise võimaldamiseks), siis ei tohi punkti X liikumine olla mis tahes suunas suurem kui 2 mm, tingimusel, et jõudu rakendatakse vastavalt käesoleva eeskirja punkti 6.2.4.2 tabelile 1. Mõõtmistest peab välja jääma ISOFIX-kinnitussüsteemi mis tahes deformatsioon.

Image 30

Image 31

Image 32

Image 33

Märkus: mõõtmed on millimeetrites.

Mõõtmed millimeetrites

Image 34

Selgitus

| 1. | Seljatoe kaldenurk |
| --- | --- |

1.

| 2. | Torsojoone võrdlustasandi ja põhja lõikumisjoon |
| --- | --- |

2.

| 3. | Torsojoone võrdlustasand |
| --- | --- |

3.

| 4. | H-punkt: |
| --- | --- |

4.

| 5. | V-punkt: |
| --- | --- |

5.

| 6. | R-punkt: |
| --- | --- |

6.

| 7. | W-punkt: |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vertikaalne pikiteljeline tasapind |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rihma mähkimispikkus mõõdetuna V-punktist on 250 mm. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Rihma mähkimispikkus mõõdetuna W-punktist on 200 mm. |
| --- | --- |

10.

| 11. | M-tasandi ristlõige |
| --- | --- |

11.

| 12. | R-tasandi ristlõige |
| --- | --- |

12.

| 13. | Joon, mis esindab sõidukispetsiifilist põhjatasapinda määratud alas |
| --- | --- |

13.

Märkused

| 1. | Ülakinnitushaagiga ühendatav ülakinnituse osa peab paiknema varjutatud alas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | R-punkt: õla võrdluspunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V-punkt: V-võrdluspunkt, mis paikneb H-punktist vertikaalsuunas 350 mm kõrgemal ja horisontaalsuunas 175 mm tagapool. |
| --- | --- |

3.

| 4. | W-punkt on võrdluspunkt, mis paikneb R-punktist vertikaalsuunas 50 mm madalamal ja horisontaalsuunas 50 mm tagapool. |
| --- | --- |

4.

| 5. | M-tasand: M-võrdlustasand, mis paikneb R-punktist horisontaalsuunas 1 000 mm tagapool. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ala eespoolseimad tasandid moodustuvad kahe mähisjoone liikumisel läbi ala laiendatud esiosa. Mähisjooned esindavad tüüpilise ülakinnitusrihma vähimaks reguleeritud pikkust, mis algab turvasüsteemi ülaosast (W-punktist) või madalamalt, turvasüsteemi tagaosast (V-punktist). |
| --- | --- |

6.

Mõõtmed on millimeetrites

Image 35

Selgitus

| 1. | V-punkt: |
| --- | --- |

1.

| 2. | R-punkt: |
| --- | --- |

2.

| 3. | W-punkt: |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rihma mähkimispikkus mõõdetuna V-punktist on 250 mm. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vertikaalne pikiteljeline tasapind |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rihma mähkimispikkus mõõdetuna W-punktist on 200 mm. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rihma mähkimisest põhjustatud kaared |
| --- | --- |

7.

| 8. | H-punkt |
| --- | --- |

8.

Märkused

| 1. | Ülakinnitushaagiga ühendatav ülakinnituse osa peab paiknema varjutatud alas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | R-punkt: õla võrdluspunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V-punkt: V-võrdluspunkt, mis paikneb H-punktist vertikaalsuunas 350 mm kõrgemal ja horisontaalsuunas 175 mm tagapool. |
| --- | --- |

3.

| 4. | W-punkt: W-võrdluspunkt, mis paikneb R-punktist vertikaalsuunas 50 mm madalamal ja horisontaalsuunas 50 mm tagapool. |
| --- | --- |

4.

| 5. | M-tasand: M-võrdlustasand, mis paikneb R-punktist horisontaalsuunas 1 000 mm tagapool. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ala eespoolseimad tasandid moodustuvad kahe mähisjoone liikumisel läbi ala laiendatud esiosa. Mähisjooned esindavad tüüpilise ülakinnitusrihma vähimaks reguleeritud pikkust, mis algab turvasüsteemi ülaosast (W-punktist) või madalamalt, turvasüsteemi tagaosast (V-punktist). |
| --- | --- |

6.

(R-tasandi ristlõige)

Mõõtmed millimeetrites

Image 36

Selgitus

| 1. | Kesktasapind |
| --- | --- |

1.

| 2. | V-punkt: |
| --- | --- |

2.

| 3. | R-punkt: |
| --- | --- |

3.

| 4. | W-punkt: |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vertikaalne pikiteljeline tasapind |
| --- | --- |

5.

Märkused

| 1. | Ülakinnitushaagiga ühendatav ülakinnituse osa peab paiknema varjutatud alas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | R-punkt: õla võrdluspunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V-punkt: V-võrdluspunkt, mis paikneb H-punktist vertikaalsuunas 350 mm kõrgemal ja horisontaalsuunas 175 mm tagapool. |
| --- | --- |

3.

| 4. | W-punkt: W-võrdluspunkt, mis paikneb R-punktist vertikaalsuunas 50 mm madalamal ja horisontaalsuunas 50 mm tagapool. |
| --- | --- |

4.

Image 37

Selgitus

| 1. | V-punkt: |
| --- | --- |

1.

| 2. | W-punkt: |
| --- | --- |

2.

| 3. | R-punkt: |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kesktasapind |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaade alale piki torso võrdlustasandi telge |
| --- | --- |

5.

Märkused

| 1. | Ülakinnitushaagiga ühendatav ülakinnituse osa peab paiknema varjutatud alas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | R-punkt: õla võrdluspunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V-punkt: V-võrdluspunkt, mis paikneb H-punktist vertikaalsuunas 350 mm kõrgemal ja horisontaalsuunas 175 mm tagapool. |
| --- | --- |

3.

| 4. | W-punkt: W-võrdluspunkt, mis paikneb R-punktist vertikaalsuunas 50 mm madalamal ja horisontaalsuunas 50 mm tagapool. |
| --- | --- |

4.

Image 38

Selgitus

| 1. | H-punkt |
| --- | --- |

1.

| 2. | V-punkt |
| --- | --- |

2.

| 3. | W-punkt |
| --- | --- |

3.

| 4. | R-punkt |
| --- | --- |

4.

| 5. | 45°-tasand |
| --- | --- |

5.

| 6. | R-tasandi ristlõige |
| --- | --- |

6.

| 7. | Põhjatasapind |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ala esiserv |
| --- | --- |

8.

Märkused

| 1. | Ülakinnitushaagiga ühendatav ülakinnituse osa peab paiknema varjutatud alas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | R-punkt: õla võrdluspunkt. |
| --- | --- |

2.

Mõõtmed millimeetrites

Image 39

| 1. | rakise ISO/F2 (B) horisontaalpind |
| --- | --- |

1.

| 2. | rakise ISO/F2 (B) tagakülg |
| --- | --- |

2.

| 3. | istme seljatoe ülaserva horisontaalne puutuja (kaugeim jäik punkt, mille Shore’i kõvadus A on üle 50) |
| --- | --- |

3.

| 4. | pinna 2 ja joone 3 lõikepunkt |
| --- | --- |

4.

| 5. | kinnituse võrdluspunkt |
| --- | --- |

5.

| 6. | rakise ISO/F2 (B) keskjoon |
| --- | --- |

6.

| 7. | ülakinnitusrihm |
| --- | --- |

7.

| 8. | kinnitusala piirid |
| --- | --- |

8.

Image 40

Märkused

| 1. | Joonis ei ole mõõtkavas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tähis võib olla kujutatud peegelpildina. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tähise värvuse valib tootja. |
| --- | --- |

3.

Image 41

Märkused

| 1. | Mõõtmed millimeetrites |
| --- | --- |

1.

| 2. | Joonis ei ole mõõtkavas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tähise selgeks nähtavuseks tuleb kasutada kas kontrastseid värve või küllaldast reljeefsust. |
| --- | --- |

3.

---

5. LISA

I-SIZE-ISTEKOHT

Mõõtmed millimeetrites

Image 42

Selgitus

| 1. | Lapse turvarakis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ISOFIX-alakinnituse varras. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lapse turvarakise pikiteljeline kesktasapind. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tugijala talla ruumiala. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sõiduki põhja kokkupuutepind. |
| --- | --- |

5.

Märkus: Joonis ei ole mõõtkavas.

Mõõtmed millimeetrites

Image 43

Selgitus

| 1. | Lapse turvarakis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ISOFIX-alakinnituse varras. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tasapind, mille moodustab ettenähtud istekohale paigaldatud turvarakise aluspind. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tasapind, mida läbib alumine kinnitusvarras ja mis paikneb risti nii lapse turvarakise pikiteljelise kesktasapinnaga kui ka ettenähtud istekohale paigaldatud turvarakise aluspinna moodustatud tasapinnaga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tugijala talla ruumiala, mille sees peab paiknema sõiduki põhi. Ruumiala on i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemi tugijala reguleerimisvahemik pikkuses ja kõrguses. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sõiduki põhi. |
| --- | --- |

6.

Märkus: Joonis ei ole mõõtkavas.

Mõõtmed millimeetrites

Image 44

Selgitus

| 1. | Tugijala katseseade. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tugijala tald. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Staatilise jõu rakendusseade (vastavalt käesoleva eeskirja 4. lisale) |
| --- | --- |

3.

Märkused

| 1. | Joonis ei ole mõõtkavas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tugijala katseseade peab:





  a) | võimaldama katsetamist kogu sõiduki põhja kokkupuutepinna ulatuses, mis on individuaalsetele i-Size-istekohtadele ette nähtud; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

võimaldama katsetamist kogu sõiduki põhja kokkupuutepinna ulatuses, mis on individuaalsetele i-Size-istekohtadele ette nähtud;

| b) | olema jäigalt kinnitatud staatilise jõu rakendusseadme külge, nii et rakendusseadmele rakendatav jõud suunab katsejõu otse sõiduki põhja, ilma et reaktiivjõud väheneksid tugijala katseseadme sisemise sumbumise või deformeerumise tõttu. |
| --- | --- |

b)

olema jäigalt kinnitatud staatilise jõu rakendusseadme külge, nii et rakendusseadmele rakendatav jõud suunab katsejõu otse sõiduki põhja, ilma et reaktiivjõud väheneksid tugijala katseseadme sisemise sumbumise või deformeerumise tõttu.

| 3. | Tugijala katseseade koosneb silindrist laiusega 80 mm ja läbimõõduga 30 mm, mille mõlemas otsas on 2,5 mm raadiusega ümarservad. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kõrguse astmelisel reguleerimisel ei tohi astmete vahe olla suurem kui 20 mm. |
| --- | --- |

4.

Image 45

Märkused

| 1. | Joonis ei ole mõõtkavas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tähise värvuse valib tootja. |
| --- | --- |

2.

---

Parandused

| 13.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/80 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/80

---

Komisjoni 27. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/1966 (millega muudetakse ja parandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) II, III ja V lisa) parandus

(Euroopa Liidu Teataja L 307, 28. november 2019)

Leheküljel 19 asendatakse I ja II lisa järgmisega:

„I LISA

1)

lisatakse järgmised kanded:

| Viitenumber | Aine määratlus |
| --- | --- |
| Keemiline nimetus/INN | CASi number | EÜ number |
| a | b | c | d |
| „1612 | Fosmeet (ISO); S-[(1,3-diokso-1,3-dihüdro-2H- isoindool-2-üül)metüül]-O,O-dimetüülfosforoditioaat;

  O,O-dimetüül-S-ftaalimidometüülfosforoditioaat | 732-11-6 | 211-987-4 |
| 1613 | Kaaliumpermanganaat | 7722-64-7 | 231-760-3 |
| 1614 | 2-bensüül-2-dimetüülamino-4′-morfolinobutürofenoon | 119313-12-1 | 404-360-3 |
| 1615 | Kvisalofop-p-tefurüül (ISO);
  (+/–) tetrahüdrofurfurüül-(R)-2-[4-(6-klorokinoksaliin-2-
  üüloksü)fenüüloksü]propionaat | 200509-41-7 | 414-200-4 |
| 1616 | Propikonasool (ISO); (2RS,4RS;2RS,4SR)-1-{[2-(2,4-diklorofenüül)-4-propüül-1,3- dioksolaan-2-üül]metüül}-1H-1,2,4-triasool | 60207-90-1 | 262-104-4 |
| 1617 | Pinoksadeen (ISO); 8-(2,6-dietüül-4-metüülfenüül)-7-okso-1,2,4,5-tetrahüdro-7H-pürasolo-[1,2-d][1,4,5]oksadiasepiin-9-üül-2,2-dimetüülpropanoaat | 243973-20-8 | 635-361-9 |
| 1618 | Tetrametriin (ISO);
  (1,3-diokso-1,3,4,5,6,7-heksahüdro-2H-isoindool-2-üül)metüül-2,2-dimetüül-3-(2-metüülprop-1-een-1-üül)tsüklopropaankarboksülaat | 7696-12-0 | 231-711-6 |
| 1619 | (1,3,4,5,6,7-heksahüdro-1,3-diokso-2H-isoindool-2-üül)metüül-(1R-trans)-2,2-dimetüül-3-(2-metüülprop-1-enüül)tsüklopropaankarboksülaat | 1166-46-7 | 214-619-0 |
| 1620 | Spirodiklofeen (ISO);
  3-(2,4-diklorofenüül)-2-okso-1-oksaspiro[4.5]dets-3-een-4-üül-2,2-dimetüülbutanoaat | 148477-71-8 | 604-636-5 |
| 1621 | Reaktsioonisegu 1-[2-(2-aminobutoksü)etoksü]but-2-üülamiinist ja 1-({[2-(2-aminobutoksü)etoksü]metüül}propoksü)but-2-üülamiinist | 897393-42-9 | 447-920-2 |
| 1622 | 1-vinülimidasool | 1072-63-5 | 214-012-0 |
| 1623 | Amisulbroom (ISO); 3-(3-bromo-6-fluoro-2-metüülindool-1-üülsulfonüül)-N,N-dimetüül-1H-1,2,4-triasool-1-sulfoonamiid | 348635-87-0 | 672-776-4“ |

Viitenumber

Aine määratlus

Keemiline nimetus/INN

CASi number

EÜ number

a

b

c

d

„1612

Fosmeet (ISO); S-[(1,3-diokso-1,3-dihüdro-2H- isoindool-2-üül)metüül]-O,O-dimetüülfosforoditioaat;

O,O-dimetüül-S-ftaalimidometüülfosforoditioaat

732-11-6

211-987-4

1613

Kaaliumpermanganaat

7722-64-7

231-760-3

1614

2-bensüül-2-dimetüülamino-4′-morfolinobutürofenoon

119313-12-1

404-360-3

1615

Kvisalofop-p-tefurüül (ISO);

(+/–) tetrahüdrofurfurüül-(R)-2-[4-(6-klorokinoksaliin-2-

üüloksü)fenüüloksü]propionaat

200509-41-7

414-200-4

1616

Propikonasool (ISO); (2RS,4RS;2RS,4SR)-1-{[2-(2,4-diklorofenüül)-4-propüül-1,3- dioksolaan-2-üül]metüül}-1H-1,2,4-triasool

60207-90-1

262-104-4

1617

Pinoksadeen (ISO); 8-(2,6-dietüül-4-metüülfenüül)-7-okso-1,2,4,5-tetrahüdro-7H-pürasolo-[1,2-d][1,4,5]oksadiasepiin-9-üül-2,2-dimetüülpropanoaat

243973-20-8

635-361-9

1618

Tetrametriin (ISO);

(1,3-diokso-1,3,4,5,6,7-heksahüdro-2H-isoindool-2-üül)metüül-2,2-dimetüül-3-(2-metüülprop-1-een-1-üül)tsüklopropaankarboksülaat

7696-12-0

231-711-6

1619

(1,3,4,5,6,7-heksahüdro-1,3-diokso-2H-isoindool-2-üül)metüül-(1R-trans)-2,2-dimetüül-3-(2-metüülprop-1-enüül)tsüklopropaankarboksülaat

1166-46-7

214-619-0

1620

Spirodiklofeen (ISO);

3-(2,4-diklorofenüül)-2-okso-1-oksaspiro[4.5]dets-3-een-4-üül-2,2-dimetüülbutanoaat

148477-71-8

604-636-5

1621

Reaktsioonisegu 1-[2-(2-aminobutoksü)etoksü]but-2-üülamiinist ja 1-({[2-(2-aminobutoksü)etoksü]metüül}propoksü)but-2-üülamiinist

897393-42-9

447-920-2

1622

1-vinülimidasool

1072-63-5

214-012-0

1623

Amisulbroom (ISO); 3-(3-bromo-6-fluoro-2-metüülindool-1-üülsulfonüül)-N,N-dimetüül-1H-1,2,4-triasool-1-sulfoonamiid

348635-87-0

672-776-4“

2)

kanne 98 asendatakse järgmisega:

| „98 | Bensoehape, 2-hüdroksü- (*1) | salitsüülhape | 69-72-7 | 200-712-3 | a) | Mahapestavad juuksehooldustooted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„98

Bensoehape, 2-hüdroksü- (*1)

salitsüülhape

69-72-7

200-712-3

a)

Mahapestavad juuksehooldustooted

| a) | 3,0 % |
| --- | --- |

a)

3,0 %

Mitte kasutada alla 3-aastastele lastele ette nähtud valmististes.

Mitte kasutada alla 3-aastastel lastel (*2)

| b) | Muud tooted, v.a kehapiim, lauvärv, ripsmetušš, silmapliiats, huulepulk, rulldeodorant |
| --- | --- |

b)

Muud tooted, v.a kehapiim, lauvärv, ripsmetušš, silmapliiats, huulepulk, rulldeodorant

| b) | 2,0 % |
| --- | --- |

b)

2,0 %

Mitte kasutada viisil, mille puhul võib sissehingamisel kaasneda kokkupuude lõppkasutaja kopsudega.

Mitte kasutada suuhooldustoodetes.

Muudel eesmärkidel kui mikroorganismide arengu pidurdamiseks toodetes. Eesmärk peab olema tooteesituse põhjal selge.

3)

kanne 3 asendatakse järgmisega:

| Viitenumber | Aine määratlus | Tingimused | Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus/INN | Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus | CASi number | EÜ number | Toote liik, kehaosa | Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes | Muud | |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „3 | Salitsüülhape (*3) ja selle soolad | Salicylic acid | 69-72-7 | 200-712-3 | | 0,5 % (happena) | Mitte kasutada alla 3-aastastele lastele ettenähtud toodetes. | Mitte kasutada alla 3-aastastel lastel (*4) |
| Mitte kasutada suuhooldustoodetes. |
| Mitte kasutada viisil, mille puhul võib sissehingamisel kaasneda kokkupuude lõppkasutaja kopsudega. |
| Calcium salicylate, magnesium salicylate, MEA- salicylate, sodium salicylate, potassium salicylate, TEA- salicylate | 824-35-1, 18917-89-0, 59866-70-5, 54-21-7, 578-36-9, 2174-16-5 | 212-525-4, 242-669-3, 261-963-2, 200-198-0, 209-421-6, 218-531-3 | | 0,5 % (happena) | Mitte kasutada alla 3-aastastele lastele ettenähtud toodetes, v.a šampoonid. | Mitte kasutada alla 3-aastastel lastel (*5) |

Viitenumber

Aine määratlus

Tingimused

Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus

Keemiline nimetus/INN

Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus

CASi number

EÜ number

Toote liik, kehaosa

Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes

Muud

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„3

Salitsüülhape (*3) ja selle soolad

Salicylic acid

69-72-7

200-712-3

0,5 % (happena)

Mitte kasutada alla 3-aastastele lastele ettenähtud toodetes.

Mitte kasutada alla 3-aastastel lastel (*4)

Mitte kasutada suuhooldustoodetes.

Mitte kasutada viisil, mille puhul võib sissehingamisel kaasneda kokkupuude lõppkasutaja kopsudega.

Calcium salicylate, magnesium salicylate, MEA- salicylate, sodium salicylate, potassium salicylate, TEA- salicylate

824-35-1, 18917-89-0, 59866-70-5, 54-21-7, 578-36-9, 2174-16-5

212-525-4, 242-669-3, 261-963-2, 200-198-0, 209-421-6, 218-531-3

0,5 % (happena)

Mitte kasutada alla 3-aastastele lastele ettenähtud toodetes, v.a šampoonid.

Mitte kasutada alla 3-aastastel lastel (*5)

„II LISA

1)

| a) | kanne 395 asendatakse järgmisega:








  Viitenumber | Aine määratlus |
| --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus/INN | CASi number | EÜ number |
| „395 | Hüdroksü-8-kinoliin ja selle sulfaat (bis(8-hüdroksükinoliin)sulfaat), v.a III lisa kandes 51 esitatud sulfaadi kasutusviisid | 148-24-3
  134-31-6 | 205-711-1
  205-137-1“ |

a)

kanne 395 asendatakse järgmisega:

Viitenumber

Aine määratlus

Keemiline nimetus/INN

CASi number

EÜ number

„395

Hüdroksü-8-kinoliin ja selle sulfaat (bis(8-hüdroksükinoliin)sulfaat), v.a III lisa kandes 51 esitatud sulfaadi kasutusviisid

148-24-3

134-31-6

205-711-1

205-137-1“

| b) | kanne 1396 asendatakse järgmisega:








  Viitenumber | Aine määratlus |
| --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus/INN | CASi number | EÜ number |
| a | b | c | d |
| „1396 | Boraadid, tetraboraadid, oktaboraadid ning boorhappe soolad ja estrid, sealhulgas: | | |
| dinaatriumoktaboraat, veevaba [1]; | 12008-41-2 [1] | 234-541-0 [1] |
| dinaatriumoktaboraattetrahüdraat [2]; | 12280-03-4 [2] | 234-541-0 [2] |
| 2-aminoetanooli ja boorhappe monoester [3]; | 10377-81-8 [3] | 233-829-3 [3] |
| 2-hüdroksüpropüülammooniumdivesinikortoboraat [4]; | 68003-13-4 [4] | 268-109-8 [4] |
| kaaliumboraat, boorhappe kaaliumsool [5]; | 12712-38-8 [5] | 603-184-6 [5] |
| trioktüüldodetsüülboraat [6]; | – [6] | – [6] |
| tsinkboraat [7]; | 1332-07-6 [7] | 215-566-6 [7] |
| naatriumboraat, veevaba dinaatriumtetraboraat; boorhappe naatriumsool [8]; | 1330-43-4 [8] | 215-540-4 [8] |
| tetraboordinaatriumheptaoksiidi hüdraat [9]; | 12267-73-1 [9] | 235-541-3 [9] |
| ortoboorhappe naatriumsool [10]; | 13840-56-7 [10] | 237-560-2 [10] |
| dinaatriumtetraboraatdekahüdraat; booraksdekahüdraat [11]; | 1303-96-4 [11] | 215-540-4 [11] |
| dinaatriumtetraboraatpentahüdraat; boorakspentahüdraat [12] | 12179-04-3 [12] | 215-540-4 [12]“ |

b)

kanne 1396 asendatakse järgmisega:

Viitenumber

Aine määratlus

Keemiline nimetus/INN

CASi number

EÜ number

a

b

c

d

„1396

Boraadid, tetraboraadid, oktaboraadid ning boorhappe soolad ja estrid, sealhulgas:

dinaatriumoktaboraat, veevaba [1];

12008-41-2 [1]

234-541-0 [1]

dinaatriumoktaboraattetrahüdraat [2];

12280-03-4 [2]

234-541-0 [2]

2-aminoetanooli ja boorhappe monoester [3];

10377-81-8 [3]

233-829-3 [3]

2-hüdroksüpropüülammooniumdivesinikortoboraat [4];

68003-13-4 [4]

268-109-8 [4]

kaaliumboraat, boorhappe kaaliumsool [5];

12712-38-8 [5]

603-184-6 [5]

trioktüüldodetsüülboraat [6];

– [6]

– [6]

tsinkboraat [7];

1332-07-6 [7]

215-566-6 [7]

naatriumboraat, veevaba dinaatriumtetraboraat; boorhappe naatriumsool [8];

1330-43-4 [8]

215-540-4 [8]

tetraboordinaatriumheptaoksiidi hüdraat [9];

12267-73-1 [9]

235-541-3 [9]

ortoboorhappe naatriumsool [10];

13840-56-7 [10]

237-560-2 [10]

dinaatriumtetraboraatdekahüdraat; booraksdekahüdraat [11];

1303-96-4 [11]

215-540-4 [11]

dinaatriumtetraboraatpentahüdraat; boorakspentahüdraat [12]

12179-04-3 [12]

215-540-4 [12]“

| c) | kanne 1507 asendatakse järgmisega:








  Viitenumber | Aine määratlus |
| --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus/INN | CASi number | EÜ number |
| „1507 | Diaminotolueen, metüülfenüleendiamiin, tehniline toode – reaktsioonimass: [4-metüül-m-fenüleendiamiin ja 2-metüül-m-fenüleendiamiin] | _ | _“ |

c)

kanne 1507 asendatakse järgmisega:

Viitenumber

Aine määratlus

Keemiline nimetus/INN

CASi number

EÜ number

„1507

Diaminotolueen, metüülfenüleendiamiin, tehniline toode – reaktsioonimass: [4-metüül-m-fenüleendiamiin ja 2-metüül-m-fenüleendiamiin]

_

_“

| d) | lisatakse järgmised kanded:








  Viitenumber | Aine määratlus |
| --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus/INN | CASi number | EÜ number |
| a | b | c | d |
| „1624 | Pirimikarb (ISO); 2-(dimetüülamino)-5,6-dimetüülpürimidiin-4-üüldimetüülkarbamaat | 23103-98-2 | 245-430-1 |
| 1625 | 1,2-dikloropropaan; propüleendikloriid | 78-87-5 | 201-152-2 |
| 1626 | Hargahelaga dodetsüülfenool [1]; | 121158-58-5 [1] | 310-154-3 [1] |
| hargahelaga 2-dodetsüülfenool [2]; | 1801269-80-6 [2] | – [2] |
| hargahelaga 3-dodetsüülfenool [3]; | 1801269-77-1 [3] | – [3] |
| hargahelaga 4-dodetsüülfenool [4]; | 210555-94-5 [4] | 640-104-9 [4] |
| (tetrapropenüül)fenooli derivaadid [5] | 74499-35-7 [5] | 616-100-8 [5] |
| 1627 | Kumatetralüül (ISO); 4-hüdroksü-3-(1,2,3,4-tetrahüdro-1-naftüül)kumariin | 5836-29-3 | 227-424-0 |
| 1628 | Difenaakum (ISO); 3-(3-bifenüül-4-üül-1,2,3,4-tetrahüdro-1-naftüül)4-hüdroksükumariin | 56073-07-5 | 259-978-4 |
| 1629 | Brodifaakum (ISO); 4-hüdroksü-3-(3-(4′-bromo-4-bifenülüül)-1,2,3,4-tetrahüdro-1-naftüül)kumariin | 56073-10-0 | 259-980-5 |
| 1630 | Flokumafeen (ISO); järgmiste ainete reaktsioonimass: cis-4-hüdroksü-3-(1,2,3,4-tetrahüdro-3-(4-(4-trifluorometüülbensüüloksü)fenüül)-1-naftüül)kumariin ja trans-4-hüdroksü-3-(1,2,3,4-tetrahüdro-3-(4-(4-trifluorometüülbensüüloksü)fenüül)-1-naftüül)kumariin | 90035-08-8 | 421-960-0 |
| 1631 | Atsetokloor (ISO); 2-kloro-N-(etoksümetüül)-N-(2-etüül-6-metüülfenüül)atseetamiid | 34256-82-1 | 251-899-3 |
| 1632 | e-klaasmikrokiud, esindava koostisega | – | – |
| 1633 | klaasmikrokiud, esindava koostisega | – | – |
| 1634 | Bromadioloon (ISO); 3-[3-(4'-bromobifenüül4-üül)-3-hüdroksü-1-fenüülpropüül]-4-hüdroksü-2H-kromeen-2-oon | 28772-56-7 | 249-205-9 |
| 1635 | Difetialoon (ISO); 3-[3-(4′-bromobifenüül-4-üül)-1,2,3,4-tetrahüdronaftaleen-1-üül]-4-hüdroksü-2H-1-bensotiopüraan-2-oon | 104653-34-1 | 600-594-7 |
| 1636 | Perfluorononaan-1-hape [1] | 375-95-1 [1] | 206-801-3 [1] |
| ning selle naatrium- [2] | 21049-39-8 [2] | – [2] |
| ja ammooniumsoolad [3] | 4149-60-4 [3] | – [3] |
| 1637 | Ditsükloheksüülftalaat | 84-61-7 | 201-545-9 |
| 1638 | 3,7-dimetüülokta-2,6-dieennitriil | 5146-66-7 | 225-918-0 |
| 1639 | Bupirimaat (ISO); 5-butüül-2-etüülamino-6-metüülpürimidiin-4-üül-dimetüülsulfamaat | 41483-43-6 | 255-391-2 |
| 1640 | Triflumisool (ISO); (1E)-N-[4-kloro-2-(trifluorometüül)fenüül]-1- (1H-imidasool-1-üül)-2- propoksüetaanimiin | 68694-11-1 | 604-708-8 |
| 1641 | tert-butüülvesinikperoksiid | 75-91-2 | 200-915-7“ |

d)

lisatakse järgmised kanded:

Viitenumber

Aine määratlus

Keemiline nimetus/INN

CASi number

EÜ number

a

b

c

d

„1624

Pirimikarb (ISO); 2-(dimetüülamino)-5,6-dimetüülpürimidiin-4-üüldimetüülkarbamaat

23103-98-2

245-430-1

1625

1,2-dikloropropaan; propüleendikloriid

78-87-5

201-152-2

1626

Hargahelaga dodetsüülfenool [1];

121158-58-5 [1]

310-154-3 [1]

hargahelaga 2-dodetsüülfenool [2];

1801269-80-6 [2]

– [2]

hargahelaga 3-dodetsüülfenool [3];

1801269-77-1 [3]

– [3]

hargahelaga 4-dodetsüülfenool [4];

210555-94-5 [4]

640-104-9 [4]

(tetrapropenüül)fenooli derivaadid [5]

74499-35-7 [5]

616-100-8 [5]

1627

Kumatetralüül (ISO); 4-hüdroksü-3-(1,2,3,4-tetrahüdro-1-naftüül)kumariin

5836-29-3

227-424-0

1628

Difenaakum (ISO); 3-(3-bifenüül-4-üül-1,2,3,4-tetrahüdro-1-naftüül)4-hüdroksükumariin

56073-07-5

259-978-4

1629

Brodifaakum (ISO); 4-hüdroksü-3-(3-(4′-bromo-4-bifenülüül)-1,2,3,4-tetrahüdro-1-naftüül)kumariin

56073-10-0

259-980-5

1630

Flokumafeen (ISO); järgmiste ainete reaktsioonimass: cis-4-hüdroksü-3-(1,2,3,4-tetrahüdro-3-(4-(4-trifluorometüülbensüüloksü)fenüül)-1-naftüül)kumariin ja trans-4-hüdroksü-3-(1,2,3,4-tetrahüdro-3-(4-(4-trifluorometüülbensüüloksü)fenüül)-1-naftüül)kumariin

90035-08-8

421-960-0

1631

Atsetokloor (ISO); 2-kloro-N-(etoksümetüül)-N-(2-etüül-6-metüülfenüül)atseetamiid

34256-82-1

251-899-3

1632

e-klaasmikrokiud, esindava koostisega

–

–

1633

klaasmikrokiud, esindava koostisega

–

–

1634

Bromadioloon (ISO); 3-[3-(4'-bromobifenüül4-üül)-3-hüdroksü-1-fenüülpropüül]-4-hüdroksü-2H-kromeen-2-oon

28772-56-7

249-205-9

1635

Difetialoon (ISO); 3-[3-(4′-bromobifenüül-4-üül)-1,2,3,4-tetrahüdronaftaleen-1-üül]-4-hüdroksü-2H-1-bensotiopüraan-2-oon

104653-34-1

600-594-7

1636

Perfluorononaan-1-hape [1]

375-95-1 [1]

206-801-3 [1]

ning selle naatrium- [2]

21049-39-8 [2]

– [2]

ja ammooniumsoolad [3]

4149-60-4 [3]

– [3]

1637

Ditsükloheksüülftalaat

84-61-7

201-545-9

1638

3,7-dimetüülokta-2,6-dieennitriil

5146-66-7

225-918-0

1639

Bupirimaat (ISO); 5-butüül-2-etüülamino-6-metüülpürimidiin-4-üül-dimetüülsulfamaat

41483-43-6

255-391-2

1640

Triflumisool (ISO); (1E)-N-[4-kloro-2-(trifluorometüül)fenüül]-1- (1H-imidasool-1-üül)-2- propoksüetaanimiin

68694-11-1

604-708-8

1641

tert-butüülvesinikperoksiid

75-91-2

200-915-7“

2)

| a) | kanne 9 asendatakse järgmisega:













  Viitenumber | Aine määratlus | Piirangud | Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus/INN | Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus | CASi number | EÜ number | Toote liik, kehaosa | Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes | Muud | |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „9 | Metüülfenüleendiamiinid, nende N-asendusderivaadid ja nende soolad (1), välja arvatud ained, mis on loetletud viitenumbrite 9a ja 9b all käesolevas lisas, ja ained, mis on loetletud viitenumbrite 364, 413, 1144, 1310, 1313 ja 1507 all II lisas | | | | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides | | a) | Üldiseks kasutamiseks |

a)

kanne 9 asendatakse järgmisega:

Viitenumber

Aine määratlus

Piirangud

Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus

Keemiline nimetus/INN

Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus

CASi number

EÜ number

Toote liik, kehaosa

Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes

Muud

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„9

Metüülfenüleendiamiinid, nende N-asendusderivaadid ja nende soolad (1), välja arvatud ained, mis on loetletud viitenumbrite 9a ja 9b all käesolevas lisas, ja ained, mis on loetletud viitenumbrite 364, 413, 1144, 1310, 1313 ja 1507 all II lisas

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

a)

Üldiseks kasutamiseks

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord; tekst:
  „

  Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga“ tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid, kui:






  — | teie näol on lööve või teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord; tekst:

„
  Image 46
  Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga“ tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid, kui:

—

teie näol on lööve või teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga“ tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga“ tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Sisaldab fenüleendiamiine (tolueendiamiine).

Mitte kasutada ripsmete või kulmude värvimiseks.“

| b) | Kutsealaseks kasutamiseks |
| --- | --- |

b)

Kutsealaseks kasutamiseks

| b) | Trükkida märgistusele: |
| --- | --- |

b)

Trükkida märgistusele:

Nii a kui ka b puhul:

pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 5 % (vaba alusena arvutatult)

seguvahekord;

tekst: „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks. Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga“ tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid, kui:

| — | teie näol on lööve või teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

teie näol on lööve või teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga“ tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga“ tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Sisaldab fenüleendiamiine (tolueendiamiine).

Kasutage kaitsekindaid.“”

| b) | lisatakse järgmine kanne:













  Viitenumber | Aine määratlus | Piirangud | Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus/INN | Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus | CASi number | EÜ number | Toote liik, kehaosa | Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes | Muud |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „51 | Bis(8-hüdroksükinoliin)sulfaat | Oxyquinoline sulphate | 134-31-6 | 205-137-1 | Vesinikperoksiidi stabilisaator mahapestavates juuksehooldustoodetes | (0,3 % alusena) | | |
| Vesinikperoksiidi stabilisaator pealejäetavates juuksehooldustoodetes | (0,03 % alusena)“ |

b)

lisatakse järgmine kanne:

Viitenumber

Aine määratlus

Piirangud

Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus

Keemiline nimetus/INN

Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus

CASi number

EÜ number

Toote liik, kehaosa

Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes

Muud

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„51

Bis(8-hüdroksükinoliin)sulfaat

Oxyquinoline sulphate

134-31-6

205-137-1

Vesinikperoksiidi stabilisaator mahapestavates juuksehooldustoodetes

(0,3 % alusena)

Vesinikperoksiidi stabilisaator pealejäetavates juuksehooldustoodetes

(0,03 % alusena)“

---

(*1)  Kasutamiseks säilitusainena, vt V lisa nr 3.

*1

(*2)  Üksnes toodetes, mida võidakse kasutada alla 3-aastastel lastel.“

*2

(*3)  Kasutamiseks muu kui säilitusainena, vt III lisa nr 98.

*3

(*4)  Üksnes toodetes, mida võidakse kasutada alla 3-aastastel lastel.

*4

(*5)  Üksnes toodetes, mida võidakse kasutada alla 3-aastastel lastel ja mis jäävad nahaga kokkupuutesse pikaks ajaks.“

*5

---