# Euroopan unionin L 266/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 266 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta18. lokakuuta 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 266

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta18. lokakuuta 2019

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 17 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää istuimien, niiden kiinnityspisteiden ja mahdollisten pääntukien osalta 2019/1723 | 1 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 80 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat suurten henkilöajoneuvojen istuinten hyväksymistä ja tällaisten ajoneuvojen hyväksymistä istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta 2019/1724 | 31 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 17 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää istuimien, niiden kiinnityspisteiden ja mahdollisten pääntukien osalta 2019/1723

1

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 80 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat suurten henkilöajoneuvojen istuinten hyväksymistä ja tällaisten ajoneuvojen hyväksymistä istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta 2019/1724

31

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 18.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 266/1

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 17 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää istuimien, niiden kiinnityspisteiden ja mahdollisten pääntukien osalta 2019/1723

Sisältää kaikki voimassa olevat tekstit seuraaviin asti:

Muutossarja 09 – Voimaantulopäivä: 28. toukokuuta 2019

SISÄLLYSLUETTELO

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Testit |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ajoneuvotyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen istuinten tai niiden kiinnityspisteiden ja/tai pääntukien osalta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Käyttöohjeet |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12.

| 13. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

13.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Hyväksyntämerkki |
| --- | --- |

2

| 3 | Menettely moottoriajoneuvojen istuinpaikkojen H-pisteen ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi |
| --- | --- |

3

| 4 | Pääntuen korkeuden ja leveyden määrittäminen |
| --- | --- |

4

| 5 | Testeissä käytettävät linjat ja tehtävät mittaukset |
| --- | --- |

5

| 6 | Testausmenettely energianvaimennuksen tarkastamiseksi |
| --- | --- |

6

| 7 | Menetelmä istuimien kiinnityspisteiden ja niiden säätö-, lukitus- ja siirtojärjestelmien lujuuden testaamiseksi |
| --- | --- |

7

| 8 | Pääntuen aukkojen mitan ”a” määrittäminen |
| --- | --- |

8

| 9 | Testausmenettely laitteille, joiden on tarkoitus suojata matkustajia matkatavaroiden siirtymiseltä |
| --- | --- |

9

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan seuraaviin:

| a) | luokkien M1 ja N (1) ajoneuvot istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden sekä pääntukien osalta |
| --- | --- |

a)

luokkien M1 ja N (1) ajoneuvot istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden sekä pääntukien osalta

1

1

| b) | luokkien M2 ja M3 (1) ajoneuvot istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden sekä pääntukien osalta, kun kyse on istuimista, jotka eivät kuulu säännön nro 80 soveltamisalaan |
| --- | --- |

b)

luokkien M2 ja M3 (1) ajoneuvot istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden sekä pääntukien osalta, kun kyse on istuimista, jotka eivät kuulu säännön nro 80 soveltamisalaan

2

3

1

| c) | luokan M1 ajoneuvot istuinten selkänojien takaosien rakenteen sekä sellaisten varusteiden osalta, joiden on tarkoitus suojata matkustajia matkatavaroiden liikkumisen aiheuttamalta vaaralta etutörmäyksessä. |
| --- | --- |

c)

luokan M1 ajoneuvot istuinten selkänojien takaosien rakenteen sekä sellaisten varusteiden osalta, joiden on tarkoitus suojata matkustajia matkatavaroiden liikkumisen aiheuttamalta vaaralta etutörmäyksessä.

1

Sääntöä ei sovelleta sivuttain tai taaksepäin suunnattuihin istuimiin eikä tällaisiin istuimiin asennettuihin pääntukiin.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

2.1   
  ’
  Ajoneuvon hyväksynnällä
  ’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden, istuinten selkänojien takaosien rakenteen sekä pääntukien ominaisuuksien osalta.

Ajoneuvon hyväksynnällä

2.2   
  ’
  Ajoneuvotyypillä
  ’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavassa mainituilta olennaisilta osin:

Ajoneuvotyypillä

2.2.1   istuimien rakenne, muoto, mitat, materiaalit ja massa, mutta istuimet voivat erota toisistaan päällyksen ja värin osalta; eroja, jotka ovat enintään 5 prosenttia hyväksytyn istuintyypin massasta, ei pidetä merkittävinä

2.2.2   istuimen selkänojan ja istuinosan ja näiden osien säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien tyyppi ja mitat

2.2.3   istuimien kiinnityspisteiden tyyppi ja mitat

2.2.4   pääntukien mitat, runko, materiaalit ja täyte; pääntuet voivat kuitenkin erota toisistaan värin ja päällyksen osalta

2.2.5   pääntuen kiinnitysten tyyppi ja mitat ja erillisen pääntuen osalta ajoneuvon sen osan ominaisuudet, johon pääntuki kiinnitetään.

2.3   
  ’
  Istuimella
  ’ tarkoitetaan yhdelle henkilölle tarkoitettua ajoneuvon rakenteeseen kuuluvaa tai erillistä rakennetta verhoiluineen. Istuimet jaetaan suuntauksen mukaan seuraavasti:

Istuimella

2.3.1   
  ’
  Eteenpäin suunnatulla istuimella
  ’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon etuosaa kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on pienempi kuin +10 tai –10 astetta.

Eteenpäin suunnatulla istuimella

2.3.2   
  ’
  Taaksepäin suunnatulla istuimella
  ’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon takaosaa kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on pienempi kuin +10 tai –10 astetta.

Taaksepäin suunnatulla istuimella

2.3.3   
  ’
  Sivuttain suunnatulla istuimella
  ’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon kylkeä kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on 90 ± 10 astetta.

Sivuttain suunnatulla istuimella

2.4   
  ’
  Yhdistelmäistuimella
  ’ tarkoitetaan vähintään kahden aikuisen istuttavaksi tarkoitettua rakennetta verhoiluineen.

Yhdistelmäistuimella

2.5   
  ’
  Kiinnityspisteellä
  ’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla istuinkokonaisuus on kiinnitetty ajoneuvon rakenteeseen, mukaan luettuina asiaankuuluvat osat ajoneuvon rakenteessa.

Kiinnityspisteellä

2.6   
  ’
  Säätöjärjestelmällä
  ’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osat voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella voidaan säätää erityisesti

Säätöjärjestelmällä

2.6.1   istuimen asentoa pituussuunnassa

2.6.2   istuimen asentoa pystysuunnassa

2.6.3   istuinkulmaa.

2.7   
  ’
  Siirtojärjestelmällä
  ’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää ja/tai kääntää matkustajien ajoneuvoon nousemisen helpottamiseksi.

Siirtojärjestelmällä

2.8   
  ’
  Lukitusjärjestelmällä
  ’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan istuimen käyttöasentoon.

Lukitusjärjestelmällä

2.9   
  ’
  Kokoontaitettavalla istuimella
  ’ tarkoitetaan istuinta, joka on tavallisesti taitettuna kokoon, joka voidaan ottaa helposti käyttöön ja joka on tarkoitettu matkustajan tilapäiseen käyttöön.

Kokoontaitettavalla istuimella

2.10   
  ’
  Poikittaistasolla
  ’ tarkoitetaan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorassa olevaa pystytasoa.

Poikittaistasolla

2.11   
  ’
  Pitkittäistasolla
  ’ tarkoitetaan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden yhdensuuntaista tasoa.

Pitkittäistasolla

2.12   
  ’
  Pääntuella
  ’ tarkoitetaan laitetta, jonka tarkoituksena on rajoittaa täysikasvuisen matkustajan pään liikettä taaksepäin matkustajan ylävartaloon nähden matkustajan kaulanikamien vammautumisvaaran vähentämiseksi onnettomuustilanteessa.

Pääntuella

2.12.1   
  ’
  Kiinteällä pääntuella
  ’ tarkoitetaan pääntukea, joka muodostuu istuimen selkänojan yläosasta. Kohtien 2.12.2 ja 2.12.3 määritelmien mukaiset pääntuet, jotka kuitenkin voidaan irrottaa istuimesta tai ajoneuvon rakenteesta ainoastaan työkalujen avulla tai poistamalla istuimen päällys kokonaan tai osittain, ovat tämän määritelmän mukaisia.

Kiinteällä pääntuella

2.12.2   
  ’
  Irrotettavalla pääntuella
  ’ tarkoitetaan pääntukea, joka koostuu istuimesta irrotettavasta osasta, joka on suunniteltu asetettavaksi ja kiinnitettäväksi istuimen selkänojan rakenteeseen.

Irrotettavalla pääntuella

2.12.3   
  ’
  Erillisellä pääntuella
  ’ tarkoitetaan pääntukea, joka on istuimesta erillinen ja suunniteltu asetettavaksi ja/tai kiinnitettäväksi ajoneuvon rakenteeseen.

Erillisellä pääntuella

2.13   
  ’
  R-pisteellä
  ’ tarkoitetaan istuimen vertailupistettä sellaisena kuin se määritellään tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä 3.

R-pisteellä

2.14   
  ’
  Vertailulinjalla
  ’ tarkoitetaan tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä 1 olevassa kuvassa 1 esitettyyn nukkeen liittyvää linjaa.

Vertailulinjalla

2.15   
  ’
  Tilanjakojärjestelmällä
  ’ tarkoitetaan osia tai laitteita, jotka istuinten selkänojien lisäksi suojaavat matkustajia siirtyviltä matkatavaroilta. Tilanjakojärjestelmä voi koostua istuinten ylösnostettujen tai kokoontaitettujen selkänojien yläpuolelle asennetusta verkosta tai metalliverkosta. Tällaisilla osilla tai laitteilla varustettuihin ajoneuvoihin vakiovarusteina asennetut pääntuet katsotaan osaksi tilanjakojärjestelmää. Pääntuella varustettua istuinta ei kuitenkaan katsota yksinään tilanjakojärjestelmäksi.

Tilanjakojärjestelmällä

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Ajoneuvotyypin hyväksyntää hakee ajoneuvon valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja.

3.2   Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

3.2.1   ajoneuvotyypin yksityiskohtainen kuvaus sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden sekä säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien osalta

3.2.1.1   tapauksen mukaan yksityiskohtainen kuvaus ja/tai piirustukset tilanjakojärjestelmästä

3.2.2   piirustukset istuimista, niiden kiinnityspisteistä ajoneuvossa sekä niiden säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmästä sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina

3.2.3   kun kyseessä on istuin, jossa on irrotettava pääntuki:

3.2.3.1   pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu

3.2.3.2   yksityiskohtainen kuvaus pääntuen sijainnista ja tukirakenteesta sekä kiinnityksistä, joilla pääntuki kiinnitetään istuimeen

3.2.4   kun kyseessä on erillinen pääntuki:

3.2.4.1   pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu

3.2.4.2   yksityiskohtainen kuvaus pääntuen sijainnista ja kiinnityksistä, joilla pääntuki asennetaan ajoneuvon rakenteeseen.

3.3   Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava

3.3.1   hyväksyttävää tyyppiä edustava ajoneuvo tai ajoneuvon ne osat, joita tutkimuslaitos katsoo tarvittavan testeissä

3.3.2   ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, ja istuinten kiinnityspisteet.

3.3.3   Kun kyseessä on ajoneuvo, jonka istuimet on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla, on kohdissa 3.3.1 ja 3.3.2 vaadittujen lisäksi toimitettava seuraavat:

3.3.3.1   irrotettavien pääntukien tapauksessa ylimääräinen pääntuilla varustettu istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet

3.3.3.2   erillisten pääntukien tapauksessa ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet, ylimääräinen sarja vastaavia pääntukia sekä se osa ajoneuvon rakenteesta, johon pääntuki asennetaan, tai koko rakenne.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo täyttää soveltuvat vaatimukset (istuimet, jotka on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla), ajoneuvotyypille on myönnettävä hyväksyntä.

4.2   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 09, mikä vastaa muutossarjaa 09) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, joka on varustettu toisentyyppisillä istuimilla tai pääntuilla taikka ajoneuvoon eri tavoin kiinnitetyillä istuimilla (tämä koskee sekä istuimia, joissa on pääntuki, että istuimia, joissa ei ole pääntukea), eikä toiselle ajoneuvotyypille.

4.3   Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.4   Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaiseen ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:

4.4.1   E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä

2

4.4.2   kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

4.4.3   Jos ajoneuvo on varustettu yhdellä tai useammalla istuimella, johon on asennettu tai voidaan asentaa kohtien 5.1 ja 5.2 vaatimusten mukaisesti hyväksytty pääntuki, tämän säännön numeron jälkeen on merkittävä kirjaimet RA. Tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisessa lomakkeessa on ilmoitettava, mitkä ajoneuvon istuimet on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla. Merkinnässä on osoitettava myös se, että kaikki ajoneuvon muut istuimet, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla, on hyväksytty ja että ne täyttävät tämän säännön kohdan 5.1 vaatimukset.

4.5   Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen liitetyn muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällaisessa tapauksessa kaikkien niiden sääntöjen numerot, hyväksyntänumerot ja lisätunnukset, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty hyväksynnän tämän säännön mukaisesti myöntäneessä maassa, on merkittävä pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn tunnuksen oikealle puolelle.

4.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

4.8   Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   VAATIMUKSET

5.1   Yleiset vaatimukset

5.1.1   Luokkien M1, N1, M2 (alaluokat II, III ja B) ja M3 ajoneuvoihin, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 10 tonnia (alaluokat II, III ja B), ei saa asentaa sivuttain suunnattuja istuimia.

1

1

2

3

5.1.2   Tätä vaatimusta ei sovelleta ambulansseihin eikä puolustusvoimien, väestönsuojeluviranomaisten, palolaitosten ja yleisen järjestyksen ylläpitämisestä vastuussa olevien viranomaisten käyttöön tarkoitettuihin ajoneuvoihin.

5.2   Luokan M1 ajoneuvojen (3) kaikkiin istuimiin sovellettavat yleiset vaatimukset

1

3

5.2.1   Jokaiseen toimitettuun säätö- ja siirtojärjestelmään on sisällyttävä automaattisesti toimiva lukitusjärjestelmä.

Käsinojien tai muiden mukavuusvälineiden lukitusjärjestelmiä ei tarvita, elleivät nämä välineet lisää ajoneuvon matkustajien loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa.

Kokoontaitettavien istuinten on lukituttava automaattisesti käyttöasentoon.

5.2.2   Tämän säännön kohdassa 2.7 tarkoitetun laitteen lukituksen aukaisulaite on sijoitettava oven lähellä olevan istuimen ulkosivulle. Sen on oltava helposti myös heti kyseisen istuimen takana olevan matkustajan ulottuvilla.

5.2.3   Kohdassa 6.8.1.1 määritellyllä alueella 1 sijaitsevien istuimien takaosien on läpäistävä energianvaimennustesti tämän säännön lisäyksen 6 vaatimusten mukaisesti.

5.2.3.1   Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos tämän säännön liitteessä 6 määritellyllä menettelyllä suoritetuissa testeissä päätä edustavan kappaleen osan hidastuvuus ei ylitä arvoa 80 g kolmea millisekuntia pitempään keskeytyksettä. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja.

5.2.3.2   Kohdan 5.2.3 vaatimuksia ei sovelleta takimmaisiin istuimiin, selkänojat vastakkain oleviin istuimiin eikä istuimiin, jotka ovat ajoneuvojen hyväksyntää niiden sisustuksen osalta koskevan säännön nro 21 vaatimusten mukaisia (E/ECE/324 E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna).

5.2.4   Istuimien takaosien pinnassa ei saa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos kohdassa 6.1 määritellyin edellytyksin testattujen istuimien takaosien pinnan kaarevuussäde on vähintään seuraava:

2,5 mm alueella 1

5,0 mm alueella 2

3,2 mm alueella 3.

Nämä alueet määritellään kohdassa 6.8.1.

5.2.4.1   Tätä vaatimusta ei sovelleta

5.2.4.1.1   eri alueiden alle 3,2 millimetriä ympäröivästä pinnasta kohoaviin osiin, joissa on oltava pyöristetyt reunat, sillä edellytyksellä, että kohouman korkeus on enintään puolet sen leveydestä

5.2.4.1.2   takimmaisiin ja selkänojat vastakkain oleviin istuimiin tai istuimiin, jotka ovat ajoneuvojen hyväksyntää niiden sisustuksen osalta koskevan säännön nro 21 vaatimusten mukaisia (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna)

5.2.4.1.3   kunkin istuinrivin alimman R-pisteen kautta kulkevan vaakatason alapuolella sijaitseviin istuimien takaosiin (jos istuinrivit ovat erikorkuisia, taso alkaa takaa ja käännetään ylös- tai alaspäin, jolloin se muodostaa pystysuoran portaan, joka kulkee välittömästi edessä olevan istuinrivin R-pisteen kautta)

5.2.4.1.4   taipuisan metallilankaverkon kaltaisiin osiin.

5.2.4.2   Kohdassa 6.8.1.2 määritellyllä alueella 2 pintojen säteet saavat olla alle 5 mm, kuitenkin vähintään 2,5 mm, sillä edellytyksellä, että ne läpäisevät tämän säännön lisäyksessä 6 esitetyn energianvaimennustestin. Lisäksi nämä pinnat on pehmustettava siten, että estetään pään suora kosketus istuimen kehysrakenteen kanssa.

5.2.4.3   Jos edellä määritellyillä alueilla on osia, jotka on verhoiltu Shore A -kovuutta 50 pehmeämmällä materiaalilla, sovelletaan edellä esitettyjä vaatimuksia, lukuun ottamatta liitteen 6 mukaista energianvaimennustestiä koskevia vaatimuksia, ainoastaan jäykkiin osiin.

5.2.5   Kohdissa 6.2 ja 6.3 määrättyjen testien aikana tai niiden jälkeen istuimen kehyksessä tai istuimen kiinnityspisteissä, säätö- ja siirtojärjestelmissä tai niiden lukituslaitteissa ei saa näkyä merkkejä niiden pettämisestä. Pysyvät muodonmuutokset, mukaan luettuina repeämät, voidaan hyväksyä, kunhan ne eivät lisää loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa ja rakenne on kestänyt vaaditut kuormitukset.

5.2.6   Lukitusjärjestelmät eivät saa aueta tämän säännön kohdassa 6.3 ja liitteen 9 kohdassa 2.1 määrättyjen testien aikana.

5.2.7   Testien jälkeen on matkustajien pääsyn mahdollistamiseen tai helpottamiseen tarkoitettujen siirtojärjestelmien oltava käyttökunnossa. Ne on voitava avata vähintään kerran, ja niillä on voitava siirtää sitä istuinta tai istuimen osaa, jota varten ne on tarkoitettu.

Minkään muiden siirtojärjestelmien, säätöjärjestelmien ja niiden lukitusjärjestelmien ei vaadita olevan käyttökunnossa.

Pääntuilla varustettujen istuimien selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän kohdassa 6.2 määrätyt vaatimukset, kun kohdan 6.4.3.6 mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita. Muutoin on osoitettava, että istuin pystyy täyttämään kohdan 6.2 testausvaatimukset.

Sellaisille istuimille (istuinryhmille), joissa on enemmän istumapaikkoja kuin pääntukia, on siinä tapauksessa, että valmistaja päättää olla käyttämättä 53 daNm:n voimaa kohdan 6.4 mukaisessa testissä, tehtävä kohdan 6.4 mukaisen testin lisäksi kohdan 6.2 mukainen selkänojan lujuuden testi.

5.3   Luokkien N1, N2 ja N3 ajoneuvojen istuimiin sekä säännön nro 80 soveltamisalaan kuulumattomien luokkien M2 ja M3 ajoneuvojen istuimiin sovellettavat yleiset vaatimukset.

1

2

3

2

3

Ellei kohdan 5.1 määräyksistä muuta johdu, vaatimuksia sovelletaan myös sivuttain suunnattuihin istuimiin kaikissa ajoneuvoluokissa.

5.3.1   Istuimet ja yhdistelmäistuimet on kiinnitettävä lujasti ajoneuvoon.

5.3.2   Liukuvat istuimet ja yhdistelmäistuimet on voitava lukita automaattisesti kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin.

5.3.3   Säädettävät istuimen selkänojat on voitava lukita kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin.

5.3.4   Kaikkien istuimien, jotka voidaan kallistaa eteenpäin tai joissa on kokoontaitettava selkänoja, ja kokoontaitettavien istuimien on lukkiuduttava automaattisesti käyttöasentoon.

Näitä vaatimuksia ei sovelleta kokoontaitettaviin istuimiin, jotka on asennettu luokan M2 tai luokan M3 alaluokan I, II tai A ajoneuvojen pyörätuolitiloihin tai seisoville matkustajille varattuihin tiloihin, eikä kokoontaitettaviin istuimiin, jotka on asennettu luokan M2 tai M3 ajoneuvojen sisäänkäynneille.

2

3

2

3

5.4   Pääntukien asennus

5.4.1   Kaikkien luokan M1 ajoneuvojen kaikkiin uloimpiin etuistuimiin on asennettava pääntuki. Myös istuimet, jotka on varustettu pääntuilla ja jotka on tarkoitettu asennettavaksi muihin istuinpaikkoihin ja muihin ajoneuvoluokkiin, voidaan hyväksyä tämän säännön mukaisesti.

1

5.4.2   Kaikkiin ulommaisiin etuistuimiin kaikissa luokan M2 ajoneuvoissa, joiden suurin massa on alle 3 500 kg, sekä kaikissa luokan N1 ajoneuvoissa on asennettava pääntuki. Tällaisiin ajoneuvoihin asennettujen pääntukien on täytettävä säännön nro 25 vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.

2

1

5.5   Erityiset vaatimukset istuimille, joihin on asennettu tai voidaan asentaa pääntuet

5.5.1   Pääntuki ei saa aiheuttaa ylimääräistä vaaraa ajoneuvon matkustajille. Siinä ei saa missään käyttöasennossa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta.

5.5.1.1   Pääntukien etu- ja takapintojen sellaiset osat, jotka sijaitsevat kohdassa 6.8.1.1.3 määritellyllä alueella 1, on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimien rakenteen osien kanssa, ja niiden on täytettävä kohdassa 5.2.4 esitetyt vaatimukset.

5.5.1.2   Pääntukien etu- ja takapintojen sellaiset osat, jotka sijaitsevat kohdassa 6.8.1.2 määritellyllä alueella 2, on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimien rakenteen osien kanssa, ja niiden on täytettävä alueella 2 sijaitsevien istuimien takaosiin sovellettavat kohdassa 5.2.4 esitetyt vaatimukset. Jos pääntuet on yhdistetty istuimen selkänojaan, pääntuen etupintaa pidetään alueena, joka sijaitsee kohtisuorassa vertailulinjaan nähden 540 mm:n etäisyydellä R-pisteestä olevan tason yläpuolella ja vertailulinjan kummallakin puolella 85 mm:n etäisyydellä olevan kahden pystysuoran pitkittäistason välissä.

5.5.2   Pääntukien etu- ja takapintojen sellaisten osien, jotka sijaitsevat kohdassa 6.8.1.1.3 määritellyllä alueella 1, on läpäistävä energianvaimennustesti.

5.5.2.1   Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteessä 6 määritellyllä menettelyllä suoritetuissa testeissä päätä edustavan kappaleen osan hidastuvuus ei ylitä arvoa 80 g kolmea millisekuntia pitempään keskeytyksettä. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja.

5.5.3   Kohtien 5.5.1 ja 5.5.2 vaatimuksia ei sovelleta sellaisten pääntukien takapintojen osiin, jotka on suunniteltu asennettavaksi istuimiin, joiden takana ei ole istuinta.

5.5.4   Pääntuki on kiinnitettävä istuimeen tai ajoneuvon rakenteeseen siten, ettei pääntuen pehmusteesta tai sen kiinnityksestä istuimen selkänojaan työnny testin aikana päätä edustavan kappaleen aiheuttaman paineen vaikutuksesta esiin kovia tai vaarallisia osia.

5.5.5   Kun kyseessä on istuin, johon on asennettu pääntuki, kohdan 5.2.3 vaatimukset voidaan tutkimuslaitoksen suostumuksella katsoa täytetyiksi, jos istuin pääntukineen on kohdan 5.5.2 määräysten mukainen.

5.6   Pääntukien korkeus

5.6.1   Pääntukien korkeus mitataan kohdassa 6.5 esitetyllä tavalla.

5.6.2   Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, sen korkeuden on oltava vähintään 800 mm etuistuimien ja vähintään 750 mm muiden istuimien tapauksessa.

5.6.3   Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

5.6.3.1   Sen korkeuden on oltava vähintään 800 mm etuistuimien ja vähintään 750 mm muiden istuimien tapauksessa. Tämä arvo on mitattava asennossa, joka on korkeimman ja alimman mahdollisen säädettävän asennon välillä.

5.6.3.2   Pääntuen korkeus ei missään käyttöasennossa saa olla alle 750 mm.

5.6.3.3   Muiden kuin etuistuimien pääntuet voivat olla sellaisia, että ne voidaan siirtää alle 750 mm:n korkuiseen asentoon, kunhan matkustaja voi selvästi tunnistaa, että tällainen asento ei ole pääntuen käyttöasento.

5.6.3.4   Etuistuimien pääntuet voivat olla sellaisia, että ne voidaan automaattisesti siirtää alle 750 mm:n korkuiseen asentoon silloin, kun istuin ei ole käytössä, kunhan ne palaavat käyttöasentoon automaattisesti, kun istuin on käytössä.

5.6.4   Kohdissa 5.6.2 ja 5.6.3.1 mainitut mitat voivat etuistuinten tapauksessa olla alle 800 mm ja muiden istuinten tapauksessa alle 750 mm, jotta pääntuen ja katon sisäpinnan, ikkunoiden tai ajoneuvon rakenteen muun osan väliin jää riittävästi tilaa. Tämä väliin jäävä tila saa olla kuitenkin enintään 25 mm. Jos istuimeen on asennettu siirto- ja/tai säätöjärjestelmä, vaatimusta sovelletaan kaikkiin istuimen asentoihin. Poiketen siitä, mitä kohdassa 5.6.3.2 määrätään, korkeus ei missään käyttöasennossa saa olla alle 700 mm.

5.6.5   Kohdissa 5.6.2. ja 5.6.3.1 asetetuista korkeusvaatimuksista poiketen on sellaisen pääntuen, joka on suunniteltu käytettäväksi keskimmäisissä takaistuimissa tai takaistuinpaikoissa, oltava korkeudeltaan vähintään 700 mm.

5.7   Jos istuimeen voidaan asentaa pääntuki, on varmistettava kohtien 5.2.3 ja 5.5.2 määräysten noudattaminen.

5.7.1   Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, on sen osan, johon pää nojaa, oltava vähintään 100 mm korkea kohdassa 6.5 esitetyllä tavalla mitattuna.

5.8   Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, istuimen selkänojan ja pääntuen välinen rako saa olla enintään 60 mm. Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, sen ja istuimen selkänojan yläreunan välinen rako saa olla enintään 25 mm pääntuen ollessa alimmassa asennossaan. Jos on kyse istuimista tai yhdistelmäistuimista, joiden korkeutta voidaan säätää ja joissa on erilliset pääntuet, tämän vaatimuksen täyttyminen on todennettava kaikkien istuimien tai yhdistelmäistuimen asentojen osalta.

5.9   Kun kyseessä on istuimen selkänojan kiinteänä osana oleva pääntuki, huomioon otettava alue on

vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm:n etäisyydellä olevan tason yläpuolella ja

kahden sellaisen pystysuoran pitkittäistason välissä, jotka kulkevat 85 mm:n päässä vertailulinjasta sen kummallakin puolen. Tällä alueella sallitaan yksi tai useampi aukko, jonka etäisyys ”a” on aukon muodosta riippumatta yli 60 mm kohdassa 6.7 esitetyllä tavalla mitattuna, kunhan kohdan 5.12 vaatimukset täyttyvät kohdan 6.4.3.3.2 mukaisen lisätestin jälkeenkin.

5.10   Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, sallitaan pääntukena toimivan laitteen osalta yksi tai useampi aukko, jonka etäisyys ”a” on aukon muodosta riippumatta yli 60 mm kohdassa 6.7 esitetyllä tavalla mitattuna, kunhan kohdan 5.12 vaatimukset täyttyvät kohdan 6.4.3.3.2 mukaisen lisätestin jälkeenkin.

5.11   Pääntuen on oltava leveydeltään sellainen, että se tukee riittävästi tavanomaisessa asennossa istuvan henkilön päätä. Pääntuen on kohdassa 6.6 esitetyn menettelyn mukaisesti määritettynä katettava alue, joka ulottuu vähintään 85 mm sen istuimen pystysuoran keskitason kummallekin puolelle, johon pääntuki on tarkoitettu.

5.12   Pääntuen ja sen kiinnityspisteen on oltava sellaisia, että pääntuki sallii pään suurimmaksi siirtymäksi X taaksepäin alle 102 mm mitattuna kohdassa 6.4.3 esitetyn staattisen menettelyn mukaisesti.

5.13   Pääntuen ja sen kiinnityspisteen on oltava niin lujia, että ne kestävät kohdassa 6.4.3.6 määritellyn kuormituksen vaurioitumatta. Jos on kyse istuimen selkänojaan kiinteänä osana kuuluvista pääntuista, tämän kohdan vaatimuksia on sovellettava vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm:n etäisyydellä olevan tason yläpuolella sijaitsevaan istuimen selkänojan rakenteen osaan.

5.14   Jos pääntukea voidaan säätää, sen nostaminen enimmäiskäyttökorkeuden yläpuolelle ei saa olla mahdollista muutoin kuin sellaisella käyttäjän tarkoituksellisella toiminnalla, joka eroaa kaikista pääntuen säätämiseen tarvittavista toimista.

5.15   Istuimen selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän kohdassa 6.2 vahvistetut vaatimukset, kun kohdan 6.4.3.6 mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita. Muutoin on osoitettava, että istuin pystyy täyttämään kohdan 6.2 testausvaatimukset.

5.16   Erityiset vaatimukset, jotka koskevat matkustajien suojaamista siirtyviltä matkatavaroilta

5.16.1   Selkänojat

Selkänojien ja/tai pääntukien, jotka sijaintinsa vuoksi muodostavat tavaratilan eturajan, kun kaikki istuimet ovat paikoillaan ja valmistajan osoittamassa tavanomaisessa käyttöasennossa, on oltava riittävän kestäviä matkustajien suojaamiseksi siirtyviltä matkatavaroilta etutörmäyksessä. Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos istuinten selkänojat pysyvät asennossaan ja lukitusmekanismit paikoillaan liitteessä 9 kuvatun testin aikana ja sen jälkeen. Selkänojien ja niiden kiinnitysten muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että testattujen selkänojien ja/tai pääntukien niiden osien, joiden kovuus on suurempi kuin 50 Shore A, etuäärilinja ei siirry sen pystysuuntaisen poikittaistason etupuolelle, joka kulkee seuraavien pisteiden kautta:

| a) | kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat pääntuen osat |
| --- | --- |

a)

kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat pääntuen osat

| b) | kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat selkänojan osat, |
| --- | --- |

b)

kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat selkänojan osat,

lukuun ottamatta testikappaleiden kimpoamisvaiheita.

Kiinteiden pääntukien tapauksessa pääntuen ja selkänojan välisen rajan määrittää taso, joka on vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 540 mm:n etäisyydellä R-pisteestä.

Kaikki mittaukset on tehtävä kyseisen istuimen tai istuinpaikan pituussuuntaisella keskitasolla kunkin sellaisen istuinpaikan osalta, joka muodostaa tavaratilan eturajan.

Testikappaleiden on pysyttävä kyseisten selkänojien takana liitteessä 9 kuvatun testin aikana. Jos turvavyön kelauslaite vaurioituu, on varmistettava, että kelauslaite on lukittunut testin tuloksena tai että se voidaan lukita nykäisemällä hihnaa kädellä.

5.16.2   Tilanjakojärjestelmät

Liitteessä 9 kuvattu testi voidaan ajoneuvonvalmistajan pyynnöstä tehdä siten, että tilanjakojärjestelmät ovat paikallaan, jos nämä järjestelmät on asennettu kyseiseen ajoneuvotyyppiin vakiovarusteina.

Tilanjakojärjestelmät, kuten tavanomaisessa käyttöasennossa olevien selkänojien yläpuolelle sijoitettu taipuisa metallilankaverkko, on testattava liitteen 9 kohdan 2.2 mukaisesti.

Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos tilanjakojärjestelmä pysyy testin aikana paikallaan. Tilanjakojärjestelmän muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että tilanjakajan (mukaan luettuina testattujen selkänojien ja/tai pääntukien osat, joiden kovuus on suurempi kuin 50 Shore A), etuäärilinja ei siirry sellaisen pystysuoran poikittaistason eteen, joka kulkee seuraavien pisteiden kautta:

| a) | kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat pääntuen osat |
| --- | --- |

a)

kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat pääntuen osat

| b) | kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat selkänojan osat ja muut tilanjakojärjestelmän osat kuin pääntuki. |
| --- | --- |

b)

kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat selkänojan osat ja muut tilanjakojärjestelmän osat kuin pääntuki.

Kiinteiden pääntukien tapauksessa pääntuen ja selkänojan välinen raja on sama kuin kohdassa 5.16.1 määritelty raja.

Kaikki mittaukset on tehtävä kyseisen istuimen tai istuinpaikan pituussuuntaisella keskitasolla kunkin sellaisen istuinpaikan osalta, joka muodostaa tavaratilan eturajan.

Testin jälkeen ei saa olla havaittavissa teräviä tai epätasaisia reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. Jos turvavyön kelauslaite vaurioituu, on varmistettava, että kelauslaite on lukittunut testin tuloksena tai että se voidaan lukita nykäisemällä hihnaa kädellä.

5.16.3   Kohdissa 5.16.1 ja 5.16.2 esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta matkatavaroiden kiinnitysjärjestelmiin, jotka aktivoituvat automaattisesti törmäystilanteessa. Valmistajan on osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla, että tällaisten järjestelmien tarjoama suoja vastaa kohdissa 5.16.1 ja 5.16.2 kuvattua suojaa.

6.   TESTIT

6.1   Kaikkiin testeihin sovellettavat yleiset vaatimukset

6.1.1   Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on lukittava asentoon, jossa kallistus taaksepäin on mahdollisimman lähellä 25:tä astetta liitteessä 3 kuvatun nuken vartalon pystysuoraan vertailulinjaan nähden, ellei valmistaja muuta täsmennä.

6.1.2   Kun istuin, sen lukitusmekanismi ja sen asennus ovat samanlaisia tai symmetrisiä ajoneuvon toiseen istuimeen nähden, tutkimuslaitos voi päättää testata ainoastaan yhden tällaisen istuimen.

6.1.3   Jos istuimen pääntukea voidaan säätää, testit on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).

6.1.4   Kokoontaitettavien istuinten on lukituttava automaattisesti käyttöasentoon.

6.2   Istuimen selkänojan ja sen säätöjärjestelmän lujuuden testaus

6.2.1   Istuimen selkänojan kehyksen yläosaan kohdistetaan tämän säännön liitteessä 3 kuvatun nuken selkäosan kautta pitkittäissuunnassa taaksepäin voima, joka aiheuttaa 53 daNm:n momentin R-pisteeseen. Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka tukirakenne tai osa siitä (mukaan luettuna pääntukien tukikehys) on yhteinen useammalle kuin yhdelle istuinpaikalle, testi on suoritettava samanaikaisesti kaikille kyseisille istuinpaikoille.

6.3   Istuimen kiinnityspisteen ja säätö-, lukitus- ja siirtojärjestelmien lujuuden testaus

6.3.1   Koko ajoneuvon koriin kohdistetaan liitteen 7 kohdan 1 vaatimusten mukaisesti 30 millisekunnin ajan eteenpäin suuntautuva vähintään 20 g:n suuruinen pitkittäinen ja vaakasuuntainen etutörmäystä simuloiva hidastuvuus tai hakijan valinnan mukaan kiihtyvyys. Valmistajan pyynnöstä voidaan vaihtoehtoisesti käyttää liitteen 9 lisäyksessä kuvailtua testipulssia.

6.3.2   Simuloidaan takatörmäystä käyttämällä kohdan 6.3.1 vaatimusten mukaisesti pitkittäissuuntaista hidastuvuutta tai hakijan valinnan mukaan kiihtyvyyttä.

6.3.3   Kohtien 6.3.1 ja 6.3.2 vaatimusten täyttyminen on todennettava kaikissa istuimen asennoissa. Jos on kyse istuimista, joihin on asennettu säädettävä pääntuki, testi on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). Testin aikana istuimen on oltava sijoitettu siten, ettei mikään ulkoinen tekijä estä lukitusjärjestelmien aukeamista.

Nämä vaatimukset katsotaan täytetyiksi, kun istuin testataan säädettynä seuraaviin asentoihin:

Asetetaan pitkittäissuuntainen säätö yhden pykälän tai 10 mm taemmaksi valmistajan ilmoittamasta etummaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai käyttöasennosta (jos istuimessa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan korkeimpaan asentoonsa).

Asetetaan pitkittäissuuntainen säätö yhden pykälän tai 10 mm edemmäksi valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai käyttöasennosta (jos istuimessa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan alimpaan asentoonsa) ja soveltuvissa tapauksissa kohdan 6.3.4 vaatimusten mukaisesti.

6.3.4   Jos lukitusjärjestelmien rakenne on sellainen, että muissa kuin kohdassa 6.3.3 määritellyissä istuimen asennoissa kuormituksen jakautuminen lukituslaitteisiin ja istuimen kiinnityspisteisiin olisi epäsuotuisampi kuin kummassakaan kohdassa 6.3.3 määritellyssä asennossa, testit on suoritettava kyseisessä epäsuotuisammassa istuimen asennossa.

6.3.5   Kohdan 6.3.1 testausvaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos ne valmistajan pyynnöstä korvataan jäykkää estettä vasten tehtävällä törmäystestillä, joka suoritetaan koko ajoneuvolla sen ollessa käyttökunnossa siten kuin tämän säännön liitteen 7 kohdassa 2 määrätään. Tässä tapauksessa istuin on säädettävä siten, että kuormituksen jakautuminen kiinnitysjärjestelmässä on epäsuotuisin, kuten kohdissa 6.1.1, 6.3.3 ja 6.3.4 määrätään.

6.4   Pääntuen toiminnan testaus

6.4.1   Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).

6.4.2   Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka tukirakenne tai osa siitä (mukaan luettuna pääntukien tukikehys) on yhteinen useammalle kuin yhdelle istuinpaikalle, testi on suoritettava samanaikaisesti kaikille kyseisille istuinpaikoille.

6.4.3   Testi

6.4.3.1   Piirretään kaikki linjat, mukaan luettuina vertailulinjan projektiot, asianomaisen istuimen tai istumapaikan pystysuoraan keskitasoon (ks. tämän säännön liite 5).

6.4.3.2   Määritetään siirtynyt vertailulinja kohdistamalla tämän säännön liitteessä 3 tarkoitetun nuken selkäosaan alkuvoima, joka aiheuttaa 37,3 daNm:n momentin taaksepäin R-pisteeseen. Jos yhdistelmäistuimen istuimia testataan samanaikaisesti, kohdistetaan taaksepäin suuntautuva momentti yhtä aikaa kaikkiin yhdistelmän istuimiin riippumatta siitä, onko kyseinen istuin varustettu pääntuella.

6.4.3.3   Kohdistetaan halkaisijaltaan 165 mm olevan pallomaisen päätä edustavan kappaleen avulla kuormitusvoima, joka aiheuttaa 37,3 daNm:n momentin R-pisteeseen, kohtisuorassa siirrettyyn vertailulinjaan 65 mm pääntuen yläreunan alapuolella, samalla kun siirretty vertailulinja pidetään siirtyneessä sijainnissaan kohdan 6.4.3.2 mukaisesti. Jos yhdistelmäistuimen istuimia testataan samanaikaisesti, voima kohdistetaan yhtä aikaa kaikkiin pääntukiin.

6.4.3.3.1   Jos kohdassa 6.4.3.3 määrättyä voimaa ei aukkojen vuoksi voida kohdistaa 65 mm:n etäisyydelle pääntuen yläreunan alapuolelle, etäisyyttä voidaan lyhentää siten, että voiman akseli kulkee aukkoa lähinnä olevan kehyksen osan keskilinjan kautta.

6.4.3.3.2   Kohdissa 5.9 ja 5.10 tarkoitetuissa tapauksissa testi on toistettava siten, että käyttäen päätä edustavaa pallomaista kappaletta, jonka halkaisija on 165 mm, kuhunkin aukkoon kohdistetaan voima, joka

kulkee aukon pienimmän osan painopisteen läpi vertailulinjan kanssa yhdensuuntaisia poikittaistasoja pitkin ja

tuottaa 37,3 daNm:n momentin R-pisteeseen.

6.4.3.4   Määritetään pallomaisen päätä edustavan kappaleen tangentti Y, joka on yhdensuuntainen siirtyneen vertailulinjan kanssa.

6.4.3.5   Mitataan kohdassa 5.11 määrätty tangentin Y ja siirtyneen vertailulinjan välinen etäisyys X.

6.4.3.6   Pääntuen tehokkuuden tarkistamiseksi nostetaan kohdissa 6.4.3.3 ja 6.4.3.3.2 määritelty kuormitusvoima alkuarvoon 89 daN, ellei istuin tai istuimen selkänoja vaurioidu aiemmin. Valmistajan pyynnöstä nostetaan kohdassa 6.4.3.2 määritelty kuormitus arvoon 53 daNm yhtä aikaa vain niihin istuinpaikkoihin, joissa ei ole pääntukea, jotta kohtien 5.15 ja 6.2 vaatimukset voivat täyttyä samanaikaisesti.

6.5   Pääntuen korkeuden määrittäminen

6.5.1   Piirretään kaikki linjat, vertailulinjan projektio mukaan luettuna, asianomaisen istuimen tai istuinpaikan pystysuuntaiseen keskitasoon, jonka leikkaus istuimen kanssa määrittää pääntuen ja istuimen selkänojan ääriviivat (ks. tämän säännön liitteen 4 kuva 1).

6.5.2   Sijoitetaan tämän säännön liitteessä 3 kuvattu nukke tavanomaiseen asentoon istuimelle.

6.5.3   Piirretään sitten tämän säännön liitteessä 3 kuvaillun nuken vertailulinjan projektio asianomaisessa istuimessa kohdassa 6.4.3.1 määriteltyyn tasoon.

Piirretään pääntuen yläreunaa sivuava tangentti S kohtisuoraan vertailulinjaan nähden.

6.5.4   Etäisyys ”h” R-pisteestä tangenttiin S on se korkeus, joka on otettava huomioon kohdan 5.6 vaatimuksia sovellettaessa.

6.6   Pääntuen leveyden määrittäminen (ks. tämän säännön liitteen 4 kuva 2)

6.6.1   Taso S1, joka on kohtisuorassa vertailulinjaan nähden ja 65 mm kohdassa 6.5.3 määritellyn tangentin S alapuolella, määrittää ääriviivan C rajaaman leikkauksen pääntuesta.

6.6.2   Pääntuen leveys, joka on otettava huomioon sovellettaessa kohdan 5.11 vaatimuksia, on pystysuorien pitkittäistasojen P ja P’ välinen etäisyys L mitattuna tasolla S1.

6.6.3   Pääntuen leveys on tarvittaessa määritettävä myös tasolla, joka on kohtisuorassa vertailulinjaan nähden ja 635 mm istuimen R-pisteen yläpuolella mitattuna vertailulinjaa pitkin.

6.7   Pääntuen aukkojen etäisyyden ”a” määrittäminen (ks. tämän säännön liite 8)

6.7.1   Etäisyys ”a” määritetään halkaisijaltaan 165 mm olevalla pallolla jokaiselle aukolle pääntuen etupintaa pitkin.

6.7.2   Pallo asetetaan kiinni aukon reunoihin sellaisessa aukkoalueen kohdassa, jossa pallo tunkeutuu syvimmälle aukkoon, kun siihen ei kohdisteta mitään kuormitusta.

6.7.3   Pallon ja aukon reunojen kahden kosketuspisteen välinen etäisyys on etäisyys ”a”, joka otetaan huomioon kohtien 5.9 ja 5.10 vaatimusten täyttymistä arvioitaessa.

6.8   Testit energianvaimennuksen tarkastamiseksi istuimen selkänojassa ja pääntuessa

6.8.1   Tarkastettavat pinnat ovat ne istuimien takaosien pinnat, jotka sijaitsevat jäljempänä määritellyillä alueilla ja joita voidaan koskettaa halkaisijaltaan 165 mm olevalla pallolla, kun istuin on asennettuna ajoneuvoon.

6.8.1.1   Alue 1

6.8.1.1.1   Kun kyse on erillisistä istuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on sisällettävä istuimen selkänojan takaosa niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 100 mm istuimen keskilinjan keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa 100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella.

6.8.1.1.2   Kun kyse on yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 100 mm kunkin valmistajan määrittelemän uloimman istuinpaikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella.

6.8.1.1.3   Kun kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on pääntuet, tämän alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 70 mm kyseisen istuimen tai istuinpaikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 635 mm R-pisteestä sijaitsevan tason yläpuolella. Jos pääntukea voidaan säätää, se on testiä varten sijoitettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).

6.8.1.2   Alue 2

6.8.1.2.1   Kun kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, ja istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on irrotettavat tai erilliset pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunasta olevan tason yläpuolella lukuun ottamatta alueen 1 osia.

6.8.1.2.2   Kun kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on kiinteät pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 440 mm kyseisen istuimen tai istuinpaikan R-pisteestä olevan tason yläpuolella lukuun ottamatta alueen 1 osia.

6.8.1.3   Alue 3

6.8.1.3.1   Alue 3 on istuimen tai yhdistelmäistuimien selkänojan se osa, joka sijaitsee kohdassa 5.2.4.1.3 määriteltyjen vaakatasojen yläpuolella, lukuun ottamatta alueilla 1 ja 2 sijaitsevia osia.

6.9   Vastaavat testausmenetelmät

Jos käytetään muuta testausmenetelmää kuin kohdissa 6.2, 6.3 ja 6.4 ja liitteessä 6 määriteltyjä, sen vastaavuus on osoitettava.

7.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

7.1   Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdan 5 vaatimukset. Kun kyseessä ovat kohdissa 2.12.2 ja 2.12.3 määritellyt pääntuet, ajoneuvo voi kuitenkin olla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukainen, vaikka se olisi tuotu markkinoille varustettuna istuimin, joihin ei ole asennettu pääntukia.

7.2   Tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Viranomainen voi myös tehdä satunnaistarkastuksia sarjavalmisteisiin ajoneuvoihin kohdassa 5 esitettyjen vaatimusten osalta.

8.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

8.1   Tämän säännön mukaisesti myönnetty ajoneuvon tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 7.1 vahvistettuja vaatimuksia ei täytetä tai jos ajoneuvot eivät läpäise kohdassa 7 määrättyjä tarkastuksia.

8.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

9.   AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN ISTUINTEN TAI NIIDEN KIINNITYSPISTEIDEN JA/TAI PÄÄNTUKIEN OSALTA

9.1   Kaikista ajoneuvotyyppiin sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden ja/tai niiden pääntukien osalta tehdyistä muutoksista on ilmoitettava ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Viranomainen voi tämän jälkeen

9.1.1   katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

9.1.2   katsoa, että muutokset ovat kohdissa 6.2, 6.3 ja 6.4 määritettyjen tulosten kannalta niin vähäpätöisiä, että ne voidaan todentaa hyväksyntätestituloksiin pohjautuvilla laskelmilla, tai

9.1.3   vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

9.2   Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

9.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

10.1   Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn laitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   KÄYTTÖOHJEET

11.1   Jos istuimiin on asennettu säädettävät pääntuet, valmistajien on toimitettava ohjeet pääntukien käytöstä, säätämisestä, lukitsemisesta ja tapauksen mukaan niiden poistamisesta.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

13.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

13.1   Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 06 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06.

13.2   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat 1. marraskuuta 1999 alkaen myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06, vaatimukset täyttyvät.

13.3   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. lokakuuta 2001 alkaen kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 06 mukaisesti.

13.4   Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 07 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07.

13.5   Kahdenkymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, vaatimukset.

13.6   Neljänkymmenenkahdeksan kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tämän säännön mukaiset aiemmat hyväksynnät eivät enää ole voimassa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, vaatimukset.

13.7   Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 08 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 08.

13.8   Kahdenkymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 08 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 08, vaatimukset täyttyvät.

13.9   Kolmenkymmenenkuuden kuukauden kuluttua muutossarjan 08 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 08 mukaisesti.

13.10   Sen estämättä, mitä kohdissa 13.8 ja 13.9 määrätään, sellaisia ajoneuvoluokkia koskevat hyväksynnät, joihin muutossarjalla 08 ei ole vaikutusta, pysyvät edelleen voimassa, ja sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.

13.11   Jos sopimuspuolten kansallisissa vaatimuksissa ei tähän sääntöön liittymisen hetkellä kielletä sivuttain suunnattuja istuimia, sopimuspuolet voivat edelleen sallia sivuttain suunnattujen istuimien asentamisen kansallisessa hyväksynnässä, mutta tässä tapauksessa kyseisiä linja-autoluokkia ei voida tyyppihyväksyä tämän säännön perusteella.

13.12   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 09 virallisen voimaantulopäivän jälkeen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 09, perustuvaa tyyppihyväksyntää.

13.12.1   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2020 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edelliseen muutossarjaan perustuvia tyyppihyväksyntiä, jotka on ensimmäistä kertaa myönnetty 1. syyskuuta 2020 tai sen jälkeen.

13.12.2   Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 1. syyskuuta 2022 saakka hyväksyttävä edelliseen muutossarjaan perustuvat tyyppihyväksynnät, joka on myönnetty ennen 1. päivää syyskuuta 2020.

13.12.3   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2022 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edellisen muutossarjan perusteella myönnettyjä tyyppihyväksyntiä.

13.12.4   Sen estämättä, mitä kohdassa 13.12.3 määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä sellaisille ajoneuvoille, joita muutossarjan 09 muutokset eivät koske, säännön edellisen muutossarjan perusteella myönnetyt tyyppihyväksynnät.

13.12.5   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä minkään tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisia tyyppihyväksyntiä tai niiden laajennuksia.

---

(1)  Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.6) kohdassa 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Annex 3 - http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Myös luokan M2 ajoneuvojen, joiden hyväksyntä perustuu tähän sääntöön vaihtoehtona säännölle nro 80 (kyseisen säännön kohdan 1.2 mukaisesti), on täytettävä tämän kohdan vaatimukset.

3

2

---

LIITE 1

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja:

Viranomaisen nimi:

...

...

Aihe: Ajoneuvotyypin (2)

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta sekä pääntukien omaisuuksien osalta säännön nro 17 mukaisesti, kun kyseessä ovat joko pääntuilla varustetut istuimet taikka pääntuilla varustettavissa olevat istuimet tai istuimet, joita ei voida varustaa pääntuilla

Hyväksyntänumero: ... Laajennuksen numero: ...

1. Moottoriajoneuvon kauppanimi tai tavaramerkki ...

2. Ajoneuvon tyyppi ...

3. Valmistajan nimi ja osoite ...

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite ...

5. Istuinten kuvaus ...

6. Niiden istuinten lukumäärä, jotka on varustettu tai jotka voidaan varustaa säädettävillä tai kiinteillä pääntuilla ...

7. Istuimen tai sen osien säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmän kuvaus sekä kuvaus järjestelmästä, jolla matkustajia suojataan matkatavaroiden liikkumiselta: ...

8. Istuinten kiinnityksen kuvaus: ...

9. Istuinten sijainti pitkittäissuunnassa testien aikana: ...

10. Laitteen tyyppi: hidastuslaite/kiihdytyslaite (2)

11. Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi: ...

12. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos: ...

13. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä: ...

14. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero: ...

15. Huomautukset ...

16. Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2)

17. Laajentamisen syyt (tapauksen mukaan) ...

18. Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa ...

19. Paikka: ...

20. Päiväys: ...

21. Allekirjoitus: ...

22. Tämän ilmoituksen liitteenä ovat seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu hyväksyntänumero:

piirustukset ja kaaviot istuimista, istuinten kiinnityspisteistä, istuinten ja niiden osien säätö- ja siirtojärjestelmistä sekä istuinten lukituslaitteista

valokuvat istuimista, istuinten kiinnityspisteistä, istuinten ja niiden osien säätö- ja siirtojärjestelmistä sekä istuinten lukituslaitteista ja lisäturvajärjestelmästä, jolla matkustajia suojellaan matkatavaroiden liikkumiselta.

Huomautus: Kun kyseessä ovat tämän säännön kohdissa 2.12.2 ja 2.12.3 tarkoitetuilla pääntuilla varustetut istuimet, pääntuki on esitettävä kaikissa piirustuksissa, kaavioissa ja valokuvissa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKKI

MALLI A

(ks. tämän säännön kohdat 4.4, 4.4.1, 4.4.2 ja 4.4.3)

Ajoneuvo, jossa vähintään yksi istuin on varustettu tai voidaan varustaa pääntuella

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 17 mukaisesti hyväksyntänumerolla 092439 istuinten lujuuden osalta, kun kyseessä ovat joko pääntuilla varustetut istuimet taikka pääntuilla varustettavissa olevat istuimet, sekä pääntukien ominaisuuksien osalta. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksynnän myöntämishetkellä sääntöön sisältyivät muutossarjan 09 vaatimukset. Edellä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi myös, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty säännön nro 17 mukaisesti ajoneuvon sellaisten istuinten lujuuden osalta, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla.

MALLI B

(ks. tämän säännön kohdat 4.4, 4.4.1 ja 4.4.2)

Ajoneuvo, jonka istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisen ajoneuvotyypin istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 17 mukaisesti hyväksyntänumerolla 092439 istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksynnän myöntämishetkellä sääntöön sisältyivät muutossarjan 09 vaatimukset.

MALLI C

(ks. tämän säännön kohta 4.5)

Ajoneuvo, jossa vähintään yksi istuin on varustettu tai voidaan varustaa pääntuella

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisessä ajoneuvotyypissä on vähintään yksi istuin, joka on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla, ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) sääntöjen nro 17 ja 33 mukaisesti (1).

Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 17 sisälsi muutossarjan 09 muutokset ja sääntö nro 33 oli alkuperäisessä muodossaan. Edellä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi myös, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty säännön nro 17 mukaisesti ajoneuvon sellaisten istuinten lujuuden osalta, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla.

MALLI D

(ks. tämän säännön kohta 4.5)

Ajoneuvo, jonka istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisen ajoneuvotyypin istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) sääntöjen nro 17 ja 33 mukaisesti. (1) Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 17 sisälsi muutossarjan 09 muutokset ja sääntö nro 33 oli alkuperäisessä muodossaan.

---

(1)  Toinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

MENETTELY MOOTTORIAJONEUVOJEN ISTUINPAIKKOJEN H-PISTEEN JA TODELLISEN YLÄVARTALOKULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI (1)

| Lisäys 1 | – | Kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen kuvaus (1) |
| --- | --- | --- |
| Lisäys 2 | – | Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä (1) |
| Lisäys 3 | – | Istuinpaikkojen vertailutiedot (1) |

Lisäys 1

–

Kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen kuvaus (1)

Lisäys 2

–

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä (1)

Lisäys 3

–

Istuinpaikkojen vertailutiedot (1)

---

(1)  Kuvattu ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 1 ja sen lisäyksissä 1, 2 ja 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

LIITE 4

PÄÄNTUEN KORKEUDEN JA LEVEYDEN MÄÄRITTÄMINEN

Kuva 1

Kuva 2

---

LIITE 5

TESTEISSÄ KÄYTETTÄVÄT LINJAT JA TEHTÄVÄT MITTAUKSET

| 1. | Kuormittamaton alkuasento. |
| --- | --- |
| 2a. | Siirtynyt asento, kun nuken selkäosaa on kuormitettu 373 Nm:n momentilla R-pisteen suhteen, jolloin saadaan siirtynyt vertailulinja r1. |
| 2b. | Siirtynyt asento, kun halkaisijaltaan 165 mm:n suuruiseen pallomaiseen kappaleeseen kohdistetaan voima F, joka tuottaa 373 Nm:n momentin R-pisteen suhteen niin, että siirtynyt vertailulinja r1 pysyy paikoillaan. |
| 3. | Asento sen jälkeen, kun voima F on nostettu arvoon 890 N. |

1.

Kuormittamaton alkuasento.

2a.

Siirtynyt asento, kun nuken selkäosaa on kuormitettu 373 Nm:n momentilla R-pisteen suhteen, jolloin saadaan siirtynyt vertailulinja r1.

2b.

Siirtynyt asento, kun halkaisijaltaan 165 mm:n suuruiseen pallomaiseen kappaleeseen kohdistetaan voima F, joka tuottaa 373 Nm:n momentin R-pisteen suhteen niin, että siirtynyt vertailulinja r1 pysyy paikoillaan.

3.

Asento sen jälkeen, kun voima F on nostettu arvoon 890 N.

---

LIITE 6

TESTAUSMENETTELY ENERGIANVAIMENNUKSEN TARKASTAMISEKSI

1.   ASENTAMINEN, TESTAUSLAITE, TALLENNUSVÄLINEET JA MENETTELY

1.1   Valmistelu

Kiinnitetään istuin, sellaisena kuin se on ajoneuvoon asennettuna, testauspenkkiin lujasti valmistajan toimittamilla kiinnitysosilla, jottei se liiku iskujen vaikutuksesta.

Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se lukitaan tämän säännön kohdassa 6.1.1 määriteltyyn asentoon.

Jos istuimeen on asennettu pääntuki, se asennetaan istuimen selkänojaan siten kuin se on ajoneuvossa. Jos pääntuki on erillinen, se on kiinnitettävä siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti kiinnitetään.

Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan kiinnityslaitteen sallimaan asentoon.

1.2   Testauslaite

1.2.1   Testauslaitteessa on heiluri, jonka nivel on laakeroitu kuulalaakereilla ja jonka redusoitu massa (*1) on iskukeskipisteessä 6,8 kg. Heilurin alaosan muodostaa jäykkä päätä edustava kappale, jonka halkaisija on 165 mm ja jonka keskipiste on täsmälleen samassa kohdassa kuin heilurin iskukeskipiste.

1.2.2   Päätä edustavaan kappaleeseen on asennettava kaksi kiihtyvyysanturia ja yksi nopeusanturi, joilla pystytään mittaamaan arvot iskun suunnassa.

1.3   Tallennusvälineet

Käytettävien tallennusvälineiden on oltava sellaiset, että mittaukset voidaan suorittaa seuraavilla tarkkuuksilla:

1.3.1   Kiihtyvyys:

tarkkuus ± 5 % todellisesta arvosta

datakanavan taajuusluokka: luokka 600, joka vastaa standardia ISO 6487 (1980)

poikittaisherkkyys < 5 % asteikon alimmasta kohdasta.

1.3.2   Nopeus:

tarkkuus ± 2,5 % todellisesta arvosta

herkkyys 0,5 km/h.

1.3.3   Ajanotto:

Laitteiden on rekisteröitävä toimenpidettä koko testin ajan ja annettava lukemia tuhannesosasekunnin tarkkuudella.

Iskun alkuvaiheen, jolloin ensimmäinen kosketus päätä edustavan kappaleen ja testattavan kappaleen välillä tapahtuu, on käytävä ilmi tallenteista, joita käytetään testin analysoinnissa.

1.4   Testausmenettely

1.4.1   Istuimen selkänojan testit

Kun istuin on asennettu tämän liitteen kohdan 1.1 mukaisesti, iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäistasossa 45 asteen kulmassa pystysuoraan nähden.

Testauslaboratorio valitsee iskupisteet tämän säännön kohdassa 6.8.1.1 määritellyltä alueelta 1 tai tarvittaessa tämän säännön kohdassa 6.8.1.2 määritellyltä alueelta 2 pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm.

1.4.2   Pääntuen testit

Kiinnitetään ja säädetään pääntuki tämän liitteen kohdan 1.1 mukaisesti. Kohdistetaan iskuja pisteisiin, jotka testauslaboratorio on valinnut tämän säännön kohdassa 6.8.1.1 määritellyltä alueelta 1 ja mahdollisesti tämän säännön kohdassa 6.8.1.2 määritellyltä alueelta 2 pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm.

1.4.2.1   Takapinnan tapauksessa iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäistasossa 45 asteen kulmassa pystysuoraan nähden.

1.4.2.2   Etupinnan tapauksessa iskun suunnan edestä taaksepäin on oltava vaakasuorassa pitkittäistasossa.

1.4.2.3   Etu- ja taka-alueiden rajana on tämän säännön kohdassa 6.5 määritelty pääntuen yläreunaan nähden tangentiaalinen vaakataso.

1.4.3   Päätä edustavan kappaleen on iskeydyttävä testikappaleeseen nopeudella 24,1 km/h. Tämä nopeus on saatava aikaan joko kappaleelle annettavalla liike-energialla tai käyttämällä lisäkäyttövoimalaitetta.

2.   TULOKSET

Hidastuvuuslukemaksi otetaan kahden kiihtyvyysanturin lukemien keskiarvo.

3.   Vastaavat menettelyt (ks. tämän säännön kohta 6.9).

---

(*1)  Heilurin redusoidun massan mr ja kokonaismassan m suhde saadaan iskukeskipisteen ja heilahdusakselin etäisyyden a sekä massakeskipisteen ja heilahdusakselin etäisyyden l avulla kaavasta

Formula

---

LIITE 7

MENETELMÄ ISTUIMIEN KIINNITYSPISTEIDEN JA NIIDEN SÄÄTÖ-, LUKITUS- JA SIIRTOJÄRJESTELMIEN LUJUUDEN TESTAAMISEKSI

1.   INERTIAVAIKUTUSKESTÄVYYDEN TESTAUS

1.1   Asennetaan testattavat istuimet sen ajoneuvon koriin, johon ne on suunniteltu. Kiinnitetään ajoneuvon kori lujasti testivaunuun siten kuin seuraavissa kohdissa määrätään.

1.2   Ajoneuvon koria ei saa kiinnittää testivaunuun menetelmällä, joka vahvistaa istuimen kiinnityspisteitä.

1.3   Säädetään ja lukitaan istuimet ja niiden osat tämän säännön kohdan 6.1.1 mukaisesti johonkin tämän säännön kohdassa 6.3.3 tai 6.3.4 esitetyistä asennoista.

1.4   Jos ryhmän istuimissa ei ole olennaisia eroja tämän säännön kohdassa 2.2 tarkoitetussa merkityksessä, voidaan tämän säännön kohdissa 6.3.1 ja 6.3.2 määrätyt testit tehdä niin, että toinen istuin on säädettynä etummaiseen ja toinen istuin takimmaiseen asentoonsa.

1.5   Mitataan vaunun hidastuvuus tai kiihtyvyys datakanavilla, joiden taajuusluokka (CFC) on 60, joka vastaa kansainvälisen standardin ISO 6487 (2002) ominaisuuksia.

2.   KOKO AJONEUVON TÖRMÄYSTESTI JÄYKKÄÄ ESTETTÄ VASTEN

2.1   Esteenä käytetään teräsbetonikappaletta, joka on vähintään 3 m leveä, vähintään 1,5 m korkea ja vähintään 0,6 m paksu. Etupinnan on oltava kohtisuorassa vauhdinottoradan loppuosaan nähden, ja se on päällystettävä 19 ± 1 mm:n paksuisilla vanerilevyillä. Teräsbetonikappaleen taakse on tiivistettävä vähintään 90 tonnia maata. Teräsbetonieste ja maa voidaan korvata esteillä, joissa on sama etupinta, kunhan ne tuottavat vastaavat tulokset.

2.2   Törmäyshetkellä ajoneuvon on liikuttava vapaasti. Sen on osuttava esteeseen kohtisuorassa suunnassa törmäysseinämään nähden. Ajoneuvon etuosan pystysuoran keskiviivan ja törmäysseinämän pystysuoran keskiviivan välinen suurin sallittu sivuttaispoikkeama on ± 30 cm. Törmäyshetkellä ajoneuvoon ei saa enää vaikuttaa minkään lisäohjaus- tai lisävoimalaitteen toiminta. Nopeuden on oltava törmäyshetkellä 48,3–53,1 km/h.

2.3   Polttoaineensyöttöjärjestelmä on täytettävä vähintään 90-prosenttisesti polttoaineella tai vastaavalla nesteellä.

---

LIITE 8

PÄÄNTUEN AUKKOJEN MITAN ”A” MÄÄRITTÄMINEN

Kuva 1

Esimerkki vaakasuuntaisista aukoista

Huomautus: Leikkaus A–A määritetään sellaisessa aukon alueen pisteessä, jossa pallo tunkeutuu syvimmälle aukkoon, kun siihen ei kohdisteta kuormitusta.

Kuva 2

Esimerkki pystysuuntaisista aukoista

Huomautus: Leikkaus A–A määritetään sellaisessa aukon alueen pisteessä, jossa pallo tunkeutuu syvimmälle aukkoon, kun siihen ei kohdisteta kuormitusta.

---

LIITE 9

TESTAUSMENETTELY LAITTEILLE, JOIDEN ON TARKOITUS SUOJATA MATKUSTAJIA MATKATAVAROIDEN SIIRTYMISELTÄ

1.   TESTIKAPPALEET

Jäykkiä kappaleita, joiden inertiakeskus on geometrisessa keskipisteessä.

Tyyppi 1

| Mitat | : | 300 mm × 300 mm × 300 mm
  kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin |
| --- | --- | --- |
| Massa | : | 18 kg |

Mitat

:

300 mm × 300 mm × 300 mm

kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin

Massa

:

18 kg

Inertiamomentti 0,3 ± 0,05 kgm2 (testikappaleiden kaikkien kolmen pääakselin ympärillä)

Tyyppi 2

| Mitat | : | 500 mm × 350 mm × 125 mm
  kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin |
| --- | --- | --- |
| Massa | : | 10 kg |

Mitat

:

500 mm × 350 mm × 125 mm

kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin

Massa

:

10 kg

2.   TESTIN VALMISTELU

2.1   Selkänojien testi (ks. kuva 1)

2.1.1   Yleiset vaatimukset

2.1.1.1   Ajoneuvon valmistajalla on halutessaan mahdollisuus poistaa testattavasta istuimesta ja pääntuesta testejä varten osat, joiden kovuus on pienempi kuin 50 Shore A.

2.1.1.2   Matkatavaratilan lattialle asetetaan kaksi tyypin 1 testikappaletta. Testikappaleiden pituussuuntaisen sijainnin määrittämiseksi ne asetetaan ensin siten, että niiden etusivu koskettaa sitä ajoneuvon osaa, joka muodostaa tavaratilan eturajan, ja niiden alasivu on tavaratilan lattiaa vasten. Tämän jälkeen kappaleita siirretään taaksepäin ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suuntaisesti, kunnes niiden geometrinen keskipiste on siirtynyt 200 mm. Jos testikappaleita ei tavaratilan mittojen vuoksi voida siirtää 200 mm:n matkaa ja jos takaistuimet ovat säädettävissä vaakasuunnassa, takaistuimia siirretään eteenpäin matkustajien tavanomaiseen käyttöön tarkoitetun säätöalueen äärirajaan asti tai siihen asti, että 200 mm:n etäisyys toteutuu, sen mukaan, kumpi johtaa pienempään siirtoon. Muissa tapauksissa testikappaleet sijoitetaan mahdollisimman kauas takaistuinten taakse. Ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ja kunkin testikappaleen sisäsivun välisen etäisyyden on oltava 25 mm, jolloin kappaleiden väliseksi etäisyydeksi saadaan 50 mm.

2.1.1.3   Istuinten on oltava testin aikana säädettyinä siten, etteivät ulkoiset tekijät voi vapauttaa lukitusjärjestelmää. Jos mahdollista, istuimet säädetään seuraavasti:

Pituussuuntainen säätö asetetaan yksi pykälä tai 10 mm valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta käyttöasennosta eteenpäin (niissä istuimissa, joissa on erillinen pystysuuntainen säätö, istuintyyny asetetaan alimpaan mahdolliseen asentoon). Selkänojien on testissä oltava tavanomaisessa käyttöasennossaan.

2.1.1.4   Jos selkänoja on varustettu pääntuella ja jos pääntuki on säädettävä, pääntuen on testissä oltava korkeimmassa asennossaan.

2.1.1.5   Jos takaistuinten selkänojat voidaan laskea alas, ne on kiinnitettävä tavanomaiseen pystyasentoonsa tavanomaisella lukitusmekanismillaan.

2.1.1.6   Istuimille, joiden taakse ei voida asettaa tyypin 1 testikappaleita, ei tarvitse tehdä tätä testiä.

2.1.1.7   Kaikki testattavan istuinrivin istuinpaikat on varustettava kaikilla sen turvavyön komponenteilla, jotka pitävät matkustajaa paikallaan ja ovat osa istuinta.

Kuva 1

Testikappaleiden sijainti ennen takaselkänojien testiä

2.1.2   Ajoneuvot, joissa on enemmän kuin kaksi istuinriviä

2.1.2.1   Jos takimmainen istuinrivi on irrotettava ja/tai käyttäjä voi laskea sen alas valmistajan ohjeiden mukaisesti tavaratilan kasvattamiseksi, on testattava myös välittömästi tämän takimmaisen istuinrivin edessä oleva istuinrivi.

2.1.2.2   Tutkimuslaitos voi kuitenkin tässä tapauksessa valmistajaa kuultuaan päättää jättää toisen takimmaisista istuinriveistä testaamatta, jos istuimet ja niiden kiinnitykset ovat samanlaisia ja jos 200 mm:n testivaatimus täyttyy.

2.1.3   Jos ajoneuvossa on aukko, jonka kautta yksi tyypin 1 testikappale voi liukua istuinten ohi, testikuormat (kaksi tyypin 1 kappaletta) on asennettava istuinten taakse tutkimuslaitoksen ja valmistajan sopimalla tavalla.

2.1.4   Testijärjestely on kirjattava tarkasti testausselosteeseen.

2.2   Tilanjakojärjestelmien testi

Selkänojien yläpuolella olevien tilanjakojärjestelmien testaamista varten ajoneuvoon on asennettava kiinteä korotettu testilattia, jonka kuormauspinnalle asetetun testikappaleen painopiste sijoittuu rajana olevan selkänojan (ottamatta huomioon pääntukia) ja sisäkaton verhoilun alareunan puoliväliin. Korotetulle testilattialle asetetaan tyypin 2 testikappale siten, että sen suurin sivu, jonka mitat ovat 500 x 350 mm, on ajoneuvon pituussuuntaiseen akseliin nähden keskellä, ja sivu, jonka mitat ovat 500 x 125 mm, on edessä. Tilanjakojärjestelmille, joiden taakse ei voida asettaa tyypin 2 testikappaleita, ei tarvitse tehdä tätä testiä. Testikappale asetetaan suoraan kosketukseen tilanjakojärjestelmän kanssa. Lisäksi asetetaan kaksi tyypin 1 testikappaletta kohdan 2.1 mukaisesti, jotta voidaan samanaikaisesti testata selkänojia (ks. kuva 2).

Kuva 2

Selkänojan yläpuolisen tilanjakojärjestelmän testaus

2.2.1   Jos selkänoja on varustettu pääntuella ja jos pääntuki on säädettävä, pääntuen on testissä oltava korkeimmassa asennossaan.

3.   MATKATAVAROIDEN KIINNITYSJÄRJESTELMINÄ KÄYTETTÄVIEN SELKÄNOJIEN JA TILANJAKOJÄRJESTELMIEN DYNAAMINEN TESTAUS

3.1   Henkilöauton kori kiinnitettään lujasti testivaunuun siten, että kiinnitys ei vahvista selkänojia ja tilanjakojärjestelmää. Kun testikappaleet on asetettu paikoilleen kohtien 2.1 ja 2.2 mukaisesti, henkilöauton korin liikettä hidastetaan tai kiihdytetään hakijan valinnan mukaan niin, että käyrä pysyy liitteessä 9 olevassa kuviossa esitetyllä alueella ja että nopeuden kokonaismuutos ΔV on 50 + 0/–2 km/h. Edellä kuvattua testipulssialuetta voidaan valmistajan suostumuksella käyttää vaihtoehtona kohdan 6.3.1 mukaisessa istuinten lujuuden testaamisessa.

LIITE 9

Lisäys

Testausvaunun hidastuvuuden tai kiihtyvyyden vaihtelualue ajan funktiona

(etutörmäyksen simulointi)

---

| 18.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 266/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 266/31

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 80 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat suurten henkilöajoneuvojen istuinten hyväksymistä ja tällaisten ajoneuvojen hyväksymistä istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta 2019/1724

Sisältää kaikki voimassa olevat tekstit seuraaviin asti:

Muutossarjan 03 täydennys 3 – Voimaantulopäivä: 10. helmikuuta 2018

SISÄLLYSLUETTELO

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Istuimia koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ajoneuvotyypin istuimien kiinnityspisteitä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvotyypin istuinten asennusta koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Istuintyypin ja/tai ajoneuvotyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

12.

| 13. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

13.

LISÄYKSET

| 1. | Testausmenettelyt istuimia varten kohdan 5 mukaisesti ja/tai kiinnityspisteitä varten kohdan 6.1.2 mukaisesti ja/tai sivuttain suunnattujen istuinten asennusta varten lisäyksen 7 kohdan 3 mukaisesti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Testausmenettelyt ajoneuvon kiinnityspisteitä varten kohdan 6.1.1 mukaisesti |
| --- | --- |

2.

| 3. | Suoritettavat mittaukset |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyttävyysperusteiden määrittäminen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Staattisen testin vaatimukset ja menettely |
| --- | --- |

5.

| 6. | Istuimien selkänojan takaosan energianvaimennusominaisuudet |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sivuttain suunnatuilla istuimilla olevien matkustajien suojaamista kohdan 7.4.4 mukaisesti koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

7.

LIITTEET

| 1. | Ilmoitus istuintyyppien hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä, peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta niiden lujuuden osalta säännön nro 80 mukaisesti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä, peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta istuimen kiinnityspisteiden lujuuden osalta säännön nro 80 mukaisesti |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

3.

| 4. | Menettely moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseksi |
| --- | --- |

4.

1.   SOVELTAMISALA

1.1   Tätä sääntöä sovelletaan seuraaviin:

| a) | eteenpäin suunnatuiksi asennettavat matkustajien istuimet luokkien M2 ja M3 alaluokkiin II, III ja B kuuluvissa ajoneuvoissa (1) |
| --- | --- |

a)

eteenpäin suunnatuiksi asennettavat matkustajien istuimet luokkien M2 ja M3 alaluokkiin II, III ja B kuuluvissa ajoneuvoissa (1)

2

3

1

| b) | luokkien M2 ja M3 alaluokkiin II, III ja B kuuluvat ajoneuvot (1) niiden matkustajien istuinten kiinnityspisteiden ja istuinten asennuksen osalta. |
| --- | --- |

b)

luokkien M2 ja M3 alaluokkiin II, III ja B kuuluvat ajoneuvot (1) niiden matkustajien istuinten kiinnityspisteiden ja istuinten asennuksen osalta.

2

3

1

| c) | Sitä ei sovelleta taaksepäin suunnattuihin istuimiin eikä tällaisiin istuimiin mahdollisesti asennettuihin pääntukiin. |
| --- | --- |

c)

Sitä ei sovelleta taaksepäin suunnattuihin istuimiin eikä tällaisiin istuimiin mahdollisesti asennettuihin pääntukiin.

1.2   Valmistajan pyynnöstä katsotaan, että säännön nro 17 mukaisesti hyväksytyt luokan M2
   (1) ajoneuvot ovat tämän säännön vaatimusten mukaisia.

2

1

1.3   Ajoneuvot, joiden istuimista osalle on myönnetty säännön nro 14 kohdassa 7.4 tarkoitettu poikkeus, on hyväksyttävä tämän säännön mukaisesti.

1.4   Luokan M2 (alaluokat II, III ja B) ja luokan M3 (alaluokat II, III ja B) ajoneuvoihin ei saa asentaa sivuttain suunnattuja istuimia. Poikkeuksena ovat kuitenkin luokan M3 (alaluokat II, III ja B) ajoneuvot, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on yli 10 tonnia, kunhan kohdan 7.4 vaatimukset täyttyvät.

2

3

3

1.5   Kohtaa 1.4 ei sovelleta ambulansseihin eikä puolustusvoimien, väestönsuojeluviranomaisten, palolaitosten ja yleisen järjestyksen ylläpitämisestä vastuussa olevien viranomaisten käyttöön tarkoitettuihin ajoneuvoihin.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

2.1   
  ’Istuimen hyväksynnällä’ tarkoitetaan istuintyypille osana myönnettävää hyväksyntää eteenpäin suunnattujen istuinten matkustajien suojan suhteen istuinten lujuuden ja niiden selkänojien rakenteen osalta.

2.2   
  ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää niiden ajoneuvon rakenteen osien lujuuden osalta, joihin istuimet on määrä kiinnittää, ja istuimien asennuksen osalta.

2.3   
  ’Istuintyypillä’ tarkoitetaan istuimia, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta, jotka voivat vaikuttaa niiden lujuuteen ja vaaratekijöihin:

2.3.1   kuormitusta kantavien osien rakenne, muoto, mitat ja materiaalit

2.3.2   istuimen selkänojan säätö- ja lukitusjärjestelmän tyypit ja mitat

2.3.3   kiinnityslaitteiden ja tukien (esim. jalkojen) mitat, rakenne ja materiaalit.

2.4   
  ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

2.4.1   tämän säännön kannalta merkittävät rakenteelliset ominaisuudet ja

2.4.2   ajoneuvoon mahdollisesti asennettujen istuinten tyypit.

2.5   
  ’Istuimella’ tarkoitetaan ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettua yhden tai usean täysikasvuisen henkilön istuttavaa rakennetta, joka voidaan kiinnittää ajoneuvon rakenteeseen, verhoiluineen ja kiinnityslaitteineen. Istuimet jaetaan suuntauksen mukaan seuraavasti:

2.5.1   
  ’Eteenpäin suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon etuosaa kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on pienempi kuin +10 tai –10 astetta.

2.5.2   
  ’Taaksepäin suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon takaosaa kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on pienempi kuin +10 tai –10 astetta.

2.5.3   
  ’Sivuttain suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon kylkeä kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on 90 ± 10 astetta.

2.6   
  ’Erillisellä istuimella’ tarkoitetaan yhden matkustajan istuttavaksi suunniteltua ja rakennettua istuinta.

2.7   
  ’Kaksoisistuimella’ tarkoitetaan kahden matkustajan vierekkäin istuttavaksi suunniteltua ja rakennettua istuinta. Kaksi vierekkäistä istuinta, jotka eivät ole keskenään yhteydessä, on katsottava kahdeksi erilliseksi istuimeksi.

2.8   
  ’Istuinrivillä’ tarkoitetaan vähintään kolmen matkustajan vierekkäin istuttavaksi suunniteltua ja rakennettua istuinta. Useaa vierekkäin ryhmiteltyä erillistä istuinta tai kaksoisistuinta ei katsota istuinriviksi.

2.9   
  ’Istuintyynyllä’ tarkoitetaan sitä istuimen osaa, joka on sijoitettu lähes vaakasuoraan ja suunniteltu istuvan matkustajan alustaksi.

2.10   
  ’Istuimen selkänojalla’ tarkoitetaan sitä istuimen osaa, joka on lähes pystysuora ja suunniteltu matkustajan selän, hartioiden ja mahdollisesti pään tueksi.

2.11   
  ’Säätöjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osat voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon.

2.12   
  ’Siirtojärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää sivu- tai pituussuunnassa, jotta matkustajien pääsy ajoneuvoon helpottuisi.

2.13   
  ’Lukitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan istuimen käyttöasentoon.

2.14   
  ’Kiinnityspisteellä’ tarkoitetaan ajoneuvon lattian tai korin osaa, johon istuin voidaan kiinnittää.

2.15   
  ’Kiinnityslaitteilla’ tarkoitetaan pultteja tai muita komponentteja, joita käytetään istuimen kiinnittämiseen ajoneuvoon.

2.16   
  ’Vaunulla’ tarkoitetaan testauslaitteistoa, joka on tehty ja jota käytetään sellaisten liikenneonnettomuuksien dynaamiseen jäljittelyyn, joihin liittyy etutörmäys.

2.17   
  ’Lisäistuimella’ tarkoitetaan testattavan istuimen taakse vaunuun nukkea varten asennettua istuinta. Tämän istuimen on vastattava ajoneuvossa testattavan istuimen takana käytettävää istuinta.

2.18   
  ’Vertailutasolla’ tarkoitetaan nuken kantapäiden kosketuspisteiden kautta kulkevaa tasoa, jota käytetään H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseen moottoriajoneuvojen istumapaikoissa liitteen 4 mukaisesti.

2.19   
  ’Vertailukorkeudella’ tarkoitetaan istuimen yläreunan korkeutta vertailutasosta.

2.20   
  ’Nukella’ tarkoitetaan eteenpäin suunnattujen istuinten osalta Hybrid II:n tai III:n (2) eritelmiä vastaavaa nukkea ja sivuttain suunnattujen istuinten osalta nukkea, joka vastaa säännön nro 95 liitteen 6 mukaisia sivutörmäysnuken eritelmiä.

2

2.21   
  ’Vertailualueella’ tarkoitetaan kahden pituussuuntaisen, toisistaan 400 mm:n etäisyydellä ja H-pisteeseen nähden symmetrisesti sijaitsevan pystytason välissä olevaa tilaa, joka määritetään säännön nro 21 liitteessä 1 kuvatulla tavalla kiertämällä päätä edustavaa laitetta pystysuorasta vaakasuoraan asentoon. Laite on kohdistettava kyseisessä säännön nro 21 liitteessä kuvatulla tavalla ja asetettava enimmäispituuteensa eli 840 mm:iin ja vähimmäispituuteensa eli 736 mm:iin mainitun tilan edelleen rajoittamiseksi.

2.22   
  ’Kolmipistevyöllä’ tarkoitetaan tässä säännössä myös vöitä, joissa on enemmän kuin kolme kiinnityspistettä.

2.23   
  ’Istuinten välisellä tilalla’ tarkoitetaan samansuuntaisten istuinten osalta vaakatasossa 620 mm:n korkeudella lattiasta mitattua etäisyyttä istuimen selkänojan etupinnan ja sen edellä olevan istuimen selänojan takapinnan välillä.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Istuimen hyväksyntää hakee istuimen valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja.

3.2   Ajoneuvon hyväksyntää hakee ajoneuvon valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja.

3.3   Istuimen tai ajoneuvon hyväksyntää koskevaan hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

3.3.1   Istuimen hyväksyntä:

3.3.1.1   istuimen, sen kiinnityslaitteiden ja sen säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien yksityiskohtainen kuvaus

3.3.1.2   tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa olevat riittävän yksityiskohtaiset piirustukset istuimesta, sen kiinnityslaitteista ja sen säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmistä.

3.3.2   Ajoneuvon hyväksyntä:

3.3.2.1   yksityiskohtainen kuvaus kiinnityspisteinä käytetyistä ajoneuvon rakenneosista

3.3.2.2   tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa olevat riittävän yksityiskohtaiset piirustukset kiinnityspisteinä käytetyistä ajoneuvon osista.

3.4   Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava

3.4.1   kaksi hyväksyttävää tyyppiä edustavaa istuinta, kun kyseessä on istuimen hyväksyntä

3.4.2   osa ajoneuvorakennetta, kun kyseessä on ajoneuvon hyväksyntä.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu istuin täyttää kohdan 5 vaatimukset, kyseiselle istuintyypille on myönnettävä tyyppihyväksyntä.

4.2   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo vastaa kohtien 6 ja 7 asiaankuuluvia vaatimuksia, on kyseiselle ajoneuvotyypille myönnettävä tyyppihyväksyntä.

4.3   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 03, mikä vastaa muutossarjaa 03) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa millekään muulle istuin- tai ajoneuvotyypille.

4.4   Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta istuin- tai ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 ja/tai 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.5   Kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn istuintyypin mukaisiin istuimiin ja kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:

4.5.1   E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä

3

4.5.2   kohdassa 4.5.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

4.6   Hyväksyntämerkin on oltava helposti luettavissa ja pysyvä.

4.7   Tapauksen mukaan hyväksyntämerkki on sijoitettava istuimeen tai istuimiin taikka valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

4.8   Liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   ISTUIMIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

5.1   Kuhunkin eteenpäin suunnatun istuimen tyyppiin on sovellettava valmistajan pyynnöstä joko lisäyksen 1 (dynaaminen testi) tai lisäyksien 5 ja 6 (staattinen testi) testivaatimuksia.

5.2   Istuintyypille tehdyt testit on kirjattava liitteessä 1 annetun mallin mukaiseen istuintyypin hyväksyntää koskevaan ilmoituslomakkeeseen.

5.3   Jokaiseen toimitettuun säätö- ja siirtojärjestelmään on sisällyttävä automaattisesti toimiva lukitusjärjestelmä.

5.4   Säätö- ja lukitusjärjestelmien ei vaadita olevan täydessä käyttökunnossa testin jälkeen.

5.5   Kaikkiin uloimpiin etuistuimiin kaikissa luokan M2 ajoneuvoissa, joiden suurin massa on enintään 3 500 kg, on asennettava pääntuki. Pääntuen on oltava E-säännön nro 25, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vaatimusten mukainen.

2

6.   AJONEUVOTYYPIN ISTUIMIEN KIINNITYSPISTEITÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

6.1   Ajoneuvon istuimien kiinnityspisteiden on kestettävä

6.1.1   joko lisäyksessä 2 esitetty testi

6.1.2   tai, jos istuin on asennettu testattavaan ajoneuvon rakenteen osaan, lisäyksessä 1 esitetyt testit. Istuimen ei tarvitse olla hyväksytty istuin, kunhan se täyttää edellä mainitun lisäyksen kohdan 3.2.1 vaatimukset.

6.2   Kiinnityspisteen tai sitä ympäröivän alueen pysyvä muodonmuutos, rikkoutuminen mukaan lukien, sallitaan sillä edellytyksellä, että rakenne on kestänyt vaaditun voiman koko vaaditun ajan.

6.3   Jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi kiinnityspistetyyppi, kukin niistä on testattava hyväksynnän saamiseksi ajoneuvolle.

6.4   Istuimen ja ajoneuvon samanaikaisessa hyväksynnässä voidaan käyttää samaa testiä.

6.5   Luokan M3 ajoneuvoissa istuimien kiinnityspisteiden katsotaan täyttävän kohtien 6.1 ja 6.2 vaatimukset, jos vastaavien istumapaikkojen turvavöiden kiinnityspisteet kiinnitetään suoraan asennettaviin istuimiin ja turvavöiden kiinnityspisteet ovat säännön nro 14 vaatimusten mukaiset, tarvittaessa kohdassa 7.4 määrätyin poikkeuksin.

3

7.   AJONEUVOTYYPIN ISTUINTEN ASENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

7.1   Kaikki asennetut eteenpäin suunnatut istuimet hyväksytään tämän säännön kohdan 5 vaatimusten mukaisesti ja seuraavin edellytyksin:

7.1.1   istuimen vertailukorkeus on vähintään 1 m ja

7.1.2   välittömästi testattavan istuimen takana olevan istuimen H-piste on alle 72 mm ylempänä kuin kyseisen istuimen H-piste tai, jos takana olevan istuimen H-piste on yli 72 mm korkeammalla, kyseinen istuin on testattava ja hyväksyttävä asennettavaksi sellaiselle paikalle.

7.2   Kun hyväksyntä tehdään lisäyksen 1 mukaisesti, sovelletaan testejä 1 ja 2, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:

7.2.1   Testiä 1 ei sovelleta, jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan (eli välittömästi testattavan istuimen takana ei ole eteenpäin tai sivuttain suunnattua istuinta).

7.2.2   Testiä 2 ei sovelleta,

7.2.2.1   jos turvavyötä käyttävä matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan tai

7.2.2.2   jos takana olevaan eteenpäin suunnattuun istuimeen on asennettu kolmipistevyö, jonka kiinnityspisteet ovat täysin säännön nro 14 mukaisia (poikkeuksetta), tai

7.2.2.3   jos istuin täyttää tämän säännön lisäyksen 6 vaatimukset.

7.3   Jos hyväksynnät myönnetään lisäysten 5 ja 6 mukaisesti, on tehtävä kaikki testit lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:

7.3.1   Lisäyksen 5 testiä ei sovelleta, jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan (eli välittömästi testattavan istuimen takana ei ole eteenpäin tai sivuttain suunnattua istuinta).

7.3.2   Lisäyksen 6 testiä ei sovelleta,

7.3.2.1   jos turvavyötä käyttävä matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan tai

7.3.2.2   jos takana olevaan eteenpäin suunnattuun istuimeen on asennettu kolmipistevyö, jonka kiinnityspisteet ovat täysin säännön nro 14 mukaisia (poikkeuksetta).

7.4   Sivuttain suunnattujen istuinten asennukseen sovelletaan seuraavia edellytyksiä:

7.4.1   istuimen vertailukorkeus on vähintään 1 m

7.4.2   vierekkäisten sivuttain suunnattujen istuinten H-pisteiden läpi kulkevan tason on oltava samansuuntainen vertailutason kanssa

7.4.3   vaakasuuntainen etäisyys kahden vierekkäisen sivuttain suunnatun istuimen H-pistelinjojen välillä saa olla enintään 725 mm, ja sen on oltava vähintään 450 mm mitattuna vaakasuuntaisesti näiden istumapaikkojen keskustan läpi kulkevien pystysuorien pitkittäistasojen välillä (ks. lisäyksen 7 kuva 1) ja

7.4.4   sivuttain suunnattujen istuinten matkustajat on suojattava ajoneuvon osalla (esim. väliseinä, seinä tai eteenpäin suunnatun istuimen selkänoja), joka on etummaisen sivuttain suunnatun istuimen edessä. Tämän ajoneuvon osan on täytettävä lisäyksen 7 vaatimukset. Sen on täytettävä suojatehtävänsä testin aikana.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen määräysten sekä seuraavien vaatimusten mukaisia:

8.1   Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät istuimet tai ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä kohdissa 5, 6 ja 7 vahvistetut vaatimukset.

8.2   Tuotantoa on valvottava asianmukaisella tavalla, jotta voidaan varmistaa, että kohdassa 8.1 esitettyjä vaatimuksia noudatetaan. Asianmukaisella valvonnalla tarkoitetaan tässä yhteydessä tuotteen mittojen sekä sen tarkastamista, että käytössä on tuotteiden tehokkaan laadunvalvonnan edellyttämiä menettelyjä.

8.3   Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät ja tehdä näytteille minkä tahansa tarpeelliseksi katsomansa testin hyväksyntää varten tehtyjen testien joukosta. Tällaiset tarkastukset tehdään yleensä kerran vuodessa.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1   Istuintyypille ja/tai ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty.

9.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 ja/tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   ISTUINTYYPIN JA/TAI AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

10.1   Kaikista istuin- ja/tai ajoneuvotyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen istuin- ja/tai ajoneuvotyypin. Viranomainen voi tämän jälkeen

10.1.1   katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että istuin ja/tai ajoneuvo joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai

10.1.2   vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

10.2   Hyväksynnän vahvistaminen tai sen epääminen annetaan tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille kohdan 4.4 mukaisella menettelyllä, ja tässä yhteydessä täsmennetään kohteena olevat muutokset.

10.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 ja/tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 ja/tai 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

12.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

12.1   Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 02 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02.

12.2   
  Marraskuun 1. päivästä 2012 alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, vaatimukset täyttyvät.

12.3   
  Marraskuun 1. päivästä 2014 alkaen tämän säännön mukaisesti myönnetyt hyväksynnät eivät enää ole voimassa, lukuun ottamatta hyväksyntiä, jotka on myönnetty tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, vaatimusten mukaisesti.

12.4   
  Marraskuun 1. päivästä 2014 alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä ajoneuvon ensimmäisen kansallisen tai alueellisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton), jos ajoneuvoa ei ole tyyppihyväksytty tämän säännön muutossarjan 02 vaatimusten mukaisesti.

12.5   Muutossarjan 02 voimaantulon jälkeenkin tämän säännön muutossarjan 01 mukaisesti myönnetyt komponenttien tyyppihyväksynnät pysyvät voimassa, ja sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne. Sopimuspuolet eivät myöskään saa kieltäytyä myöntämästä laajennuksia tämän säännön muutossarjan 01 mukaisesti myönnettyihin tyyppihyväksyntiin.

12.6   Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 03 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03.

12.7   Kun tämän säännön muutossarjan 03 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, vaatimukset täyttyvät.

12.8   Kun tämän säännön muutossarjan 03 voimaantulopäivästä on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä kansallisen tai alueellisen tyyppihyväksynnän ja evätä ajoneuvon ensimmäisen kansallisen tai alueellisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton), jos se ei täytä tämän säännön muutossarjan 03 vaatimuksia.

12.9   Muutossarjan 03 voimaantulon jälkeenkin tämän säännön muutossarjan 01 tai 02 mukaisesti myönnetyt komponenttien tyyppihyväksynnät pysyvät voimassa, ja sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne. Sopimuspuolet eivät myöskään saa kieltäytyä myöntämästä laajennuksia tämän säännön muutossarjan 01 tai 02 mukaisesti myönnettyihin tyyppihyväksyntiin.

13.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) määritelmän mukaisesti, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2 – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Hybrid II ja III vastaavat 50. persentiilin yhdysvaltalaisen miehen keskeisiä mittoja. Niiden teknisiä eritelmiä ja yksityiskohtaisia piirroksia sekä eritelmiä, jotka koskevat nuken säätämistä tätä testiä varten, säilytetään Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeristössä, ja niihin voi tutustua pyynnöstä Euroopan talouskomissiossa, jonka osoite on Palais des Nations, Genève, Sveitsi.

2

(3)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Annex 3 – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

---

LISÄYS 1

Testausmenettelyt istuimia varten kohdan 5 mukaisesti ja/tai kiinnityspisteitä varten kohdan 6.1.2 mukaisesti ja/tai sivuttain suunnattujen istuinten asennusta varten lisäyksen 7 kohdan 3 mukaisesti

1.   VAATIMUKSET

1.1   Testeillä on määritettävä, toteutuvatko seuraavat:

1.1.1   Matkustajan tai matkustajien edessä oleva istuin tai istuimet ja/tai turvavyön käyttö pitävät matkustajan tai matkustajat moitteettomasti paikallaan.

1.1.1.1   Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos nuken pään tai minkään vartalonosan liike eteenpäin ei ulotu 1,6 m:n päässä lisäistuimen R-pisteestä sijaitsevan poikittaisen pystytason yli.

1.1.2   Matkustajalle tai matkustajille ei synny vakavia vammoja.

1.1.2.1   Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos seuraavat lisäyksen 4 mukaisesti määritetyt mittanuken biomekaaniset hyväksyttävyysperusteet täyttyvät:

1.1.2.2   Seuraavien biomekaanisten hyväksyttävyysperusteiden on täytyttävä eteenpäin suunnatussa lisäistuimessa olevan nuken osalta:

1.1.2.2.1   Pään vahingoittumisperuste HIC on alle 500.

1.1.2.2.2   Rintakehän hyväksyttävyysperuste (ThAC) on alle 30 g, paitsi yhteensä alle 3 ms:n pituisina aikoina (g = 9,81 m/s2).

1.1.2.2.3   Reiden hyväksyttävyysperuste (FAC) on alle 10 kN, eikä 8 kN:n arvo ylity yli 20 ms:n ajaksi.

1.1.2.3   Seuraavien biomekaanisten hyväksyttävyysperusteiden on täytyttävä sivuttain suunnatussa lisäistuimessa olevan nuken osalta:

1.1.2.3.1   Pään vahingoittumisperuste HIC on alle 500.

1.1.2.3.2   Rintakehän hyväksyttävyysperuste:

| a) | Rintakehän painumisen arviointiperuste (RDC) saa olla enintään 42 mm. |
| --- | --- |

a)

Rintakehän painumisen arviointiperuste (RDC) saa olla enintään 42 mm.

| b) | Sisäelimien arviointiperuste (VC) saa olla enintään 1,0 m/s. |
| --- | --- |

b)

Sisäelimien arviointiperuste (VC) saa olla enintään 1,0 m/s.

1.1.2.3.3   Lantion hyväksyttävyysperuste:

Häpyliitokseen kohdistuva enimmäisvoima (PSPF) saa olla enintään 6 kN.

1.1.2.3.4   Vatsan hyväksyttävyysperuste:

Vatsaan kohdistuva enimmäisvoima (APF) saa olla enintään 2,5 kN:n sisäinen voima (vastaa 4,5 kN:n ulkoista voimaa).

1.1.3   Istuin ja istuimen kiinnitykset ovat riittävän lujia.

1.1.3.1   Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos

1.1.3.1.1   mikään istuimen, istuimen kiinnitysten tai lisävarusteiden osa ei kokonaan irtoa testin aikana

1.1.3.1.2   istuin pysyy lujasti kiinni, vaikka yksi tai useampi kiinnityspiste irtoaisi osittain, ja kaikki lukitusjärjestelmät pysyvät lukittuina koko testin ajan

1.1.3.1.3   testin jälkeen istuimen tai lisävarusteiden rakenteellisissa osissa ei ole murtumaa tai teräviä tai teräväkärkisiä reunoja tai kulmia, jotka voivat aiheuttaa ruumiillisia vammoja.

1.2   Kaikkien istuimen selkänojan tai sen lisävarusteiden osana olevien kiinnityslaitteiden on oltava sellaisia, että ne eivät todennäköisesti voi aiheuttaa matkustajalle mitään ruumiillista vammaa törmäyksen aikana. Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos kaikki osat, joihin halkaisijaltaan 165 mm:n kokoinen pallo voi saada kosketuksen, ovat kaarevuussäteeltään vähintään 5 mm.

1.2.1   Jos jokin edellä tarkoitettujen laitteiden ja lisävarusteiden osa on tehty materiaalista, jonka kovuus on pienempi kuin 50 Shore A, ja siinä on jäykkä tausta, sovelletaan kohdassa 1.2 vahvistettuja vaatimuksia ainoastaan jäykkään taustaan.

1.2.2   Istuimen selkänojan osiin, kuten istuimen ja lisävarusteiden säätövälineisiin, ei sovelleta mitään kohdan 1.2 vaatimusta, jos ne lepoasennossa sijaitsevat vertailutasoa 400 mm ylempänä olevan vaakatason alapuolella, vaikka matkustaja voisikin joutua kosketukseen niiden kanssa.

2.   TESTATTAVAN ISTUIMEN VALMISTELU

2.1   Testattava istuin on asennettava

2.1.1   joko ajoneuvon koria edustavaan testausalustaan

2.1.2   tai jäykkään testausalustaan.

2.2   Testattavia istuimia varten tarkoitetun testausalustan kiinnityspisteen on oltava sama tai ominaisuuksiltaan sama kuin niissä ajoneuvoissa käytettävä kiinnityspiste, joissa istuin on tarkoitettu käytettäväksi.

2.3   Testattavan istuimen on oltava varustettu kaikilla pehmusteillaan ja lisävarusteillaan. Jos istuimeen on asennettu pöytä, sen on oltava säilytysasennossa.

2.4   Jos istuinta voidaan säätää sivusuunnassa, sen on oltava uloimmassa asennossa.

2.5   Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on säädettävä niin, että moottoriajoneuvojen istuinpaikkojen H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseen käytetyn nuken ylävartalokulma on mahdollisimman lähellä valmistajan normaalikäyttöön suosittelemaa kulmaa tai, ellei valmistaja ole antanut mitään erityistä suositusta, mahdollisimman lähellä 25:tä astetta taaksepäin pystysuorasta.

2.6   Jos istuimen selkänoja on varustettu pääntuella, jonka korkeutta voidaan säätää, sen on oltava alimmassa asennossaan.

2.7   Sekä lisäistuimeen että testattavaan istuimeen on asennettava hyväksyttyä tyyppiä olevat, säännön nro 16 mukaiset ja säännön nro 14 mukaisesti asennettuihin kiinnityspisteisiin kiinnitetyt istuinvyöt (tarvittaessa mainitun säännön 7.4 kohdassa vahvistettu poikkeus mukaan luettuna).

3.   DYNAAMISET TESTIT

3.1   Testi 1

Testausalusta asennetaan vaunuun.

3.2   Lisäistuin

Lisäistuin voi olla samaa tyyppiä kuin testattava istuin, ja se on sijoitettava testattavan istuimen kanssa yhdensuuntaisesti ja välittömästi testattavan istuimen taakse. Istuinten on oltava samalla korkeudella ja samoin säädettyjä, ja niiden välin on oltava 750 mm.

3.2.1   Jos käytetään erityyppistä lisäistuinta, siitä on mainittava istuintyypin hyväksyntää koskevassa ilmoituslomakkeessa ja tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisesti.

3.3   Testinukke

3.3.1   Testinukke sijoitetaan lisäistuimelle niin, että sen liikkeitä ei rajoiteta ja että sen symmetriataso vastaa kyseisen istumapaikan symmetriatasoa.

3.3.2   Nuken asennosta riippumatta on olkavarren sekä ylävartalon ja käsivarren vertailulinjan välisen kulman oltava molemmin puolin 40 ± 5 °. Ylävartalon ja käsivarren vertailulinja määritellään kylkien etupintaa sivuavan tason ja testinuken pystysuoran pitkittäistason (johon sisältyy käsivarsi) leikkauskohdaksi. Jalkojen on oltava ojennetuimmassa asennossaan ja, mikäli mahdollista, samansuuntaisesti. Kantapäiden on koskettava lattiaan.

3.3.3   Kukin vaadittu nukke on asetettava istuimelle seuraavan menettelyn mukaisesti:

3.3.3.1   Sijoitetaan nukke istuimelle mahdollisimman lähelle haluttua asentoa.

3.3.3.2   Asetetaan nuken ylävartalon etupuolta vasten mahdollisimman alas litteä, kova levy, jonka ala on 76 mm × 76 mm.

3.3.3.3   Painetaan litteää levyä vaakasuorassa nuken ylävartaloa vasten voimakkuudeltaan 25–35 daN olevalla kuormituksella.

3.3.3.3.1   Vedetään ylävartalo hartioista eteenpäin pystyasentoon ja lasketaan sitten takaisin istuimen selkänojaa vasten. Menettely tehdään kaksi kertaa.

3.3.3.3.2   Asetetaan ylävartaloa liikuttamatta pää sellaiseen asentoon, että pään sisällä olevia mittauslaitteita kannattava alusta on vaakasuorassa ja että pään keskisagittaalitaso ja ajoneuvon keskitaso ovat keskenään yhdensuuntaiset (sivuttain suunnattujen istuinten osalta pään keskisagittaalitason on oltava yhdensuuntainen istuimen pystysuoran keskitason kanssa).

3.3.3.4   Poistetaan litteä levy varovasti.

3.3.3.5   Siirretään nukkea eteenpäin istuimella ja toistetaan edellä esitetty asettamismenettely.

3.3.3.6   Korjataan alaraajojen asentoa tarvittaessa.

3.3.3.7   Asennetut mittauslaitteet eivät saa millään tavalla vaikuttaa nuken liikkeeseen törmäyksen aikana.

3.3.3.8   Mittauslaitejärjestelmän lämpötila on vakautettava ennen testiä ja pidettävä mahdollisimman pitkälle välillä 19–26°C.

3.4   Törmäyksen simulointi

3.4.1   Törmäystä jäljittelevän testivaunun nopeuden kokonaismuutoksen on oltava 30–32 km/h.

3.4.2   Testivaunun hidastuvuuden – tai hakijan valinnan mukaan sen kiihtyvyyden – on törmäyksen simuloinnin aikana oltava kuvassa 1 esitettyjen ehtojen mukainen. Lukuun ottamatta jaksoja, joiden kokonaiskesto on alle 3 ms, vaunun hidastuvuutta tai kiihtyvyyttä ajan funktiona kuvaavan käyrän on pysyttävä kuvassa 1 esitettyjen rajakäyrien välillä.

3.4.3   Lisäksi keskimääräisen hidastuvuuden tai kiihtyvyyden on pysyttävä välillä 6,5–8,5 g.

3.5   Testi 2

3.5.1   Toistetaan testi 1 siten, että lisäistuimella istuu nukke. Rajoitetaan nuken liikkeitä turvavyöllä, joka on kiinnitetty ja säädetty valmistajan ohjeiden mukaisesti. Kirjataan testissä 2 käytettyjen turvavyön kiinnityspisteiden lukumäärä istuimen tyyppihyväksyntää koskevaan tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaiseen ilmoituslomakkeeseen.

3.5.2   Lisäistuimen on oltava joko samaa tyyppiä kuin testattava istuin tai eri tyyppiä, jonka tiedot on kirjattava istuimen tyyppihyväksyntää koskevaan tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaiseen ilmoituslomakkeeseen.

3.5.3   Testi 2 voidaan kohdistaa myös muihin ajoneuvon osiin kuin istuimeen säännön nro 16 kohdan 8.1.7 ja säännön nro 14 kohdan 5.3.5 mukaisesti.

3.5.4   Jos testi 2 tehdään siten, että nuken liikkeitä rajoittaa kolmipistevyö eikä vahingoittumisperusteita ylitetä, lisäistuimen on katsottava täyttäneen säännössä nro 14 tätä asennusta varten määritellyt, staattisiin testikuormituksiin ja ylemmän kiinnityspisteen liikkumiseen testin aikana liittyvät vaatimukset.

3.5.5   Testi 2 voidaan tehdä myös sivuttain suunnatuille istuimille. Tässä tapauksessa on kohdassa 3.2 tarkoitetun lisäistuimen oltava sivuttain suunnattu istuin ja sen sijainnin lisäyksessä 7 vahvistetun mukainen.

---

LISÄYS 2

Testausmenettelyt ajoneuvon kiinnityspisteitä varten kohdan 6.1.1 mukaisesti

1.   TESTAUSLAITE

1.1   Kiinnitetään ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettua istuinta riittävässä määrin edustava jäykkä rakenne valmistajan toimittamin kiinnitysvälinein (pultein, ruuvein jne.) testattavaksi annetun rakenteen osiin.

1.2   Jos samaan kiinnityspisteeseen voidaan asentaa useita istuintyyppejä, jotka eroavat toisistaan niiden jalkojen etu- ja takapäiden välisen etäisyyden osalta, testi on suoritettava lyhimmällä jalkojen välisellä etäisyydellä. Tämä etäisyys on kuvailtava tyyppihyväksyntätodistuksessa.

2.   TESTAUSMENETTELY

2.1   Kohdistetaan voima F

2.1.1   kohdassa 1.1 määritellyn kiinteän rakenteen avulla 750 mm:n korkeudella vertailutasosta ja pystysuoralla linjalla, joka kulkee sellaisen pinnan geometrisen keskipisteen kautta, jonka rajaa monikulmio, jonka kärkinä ovat eri kiinnityspisteet tai tapauksen mukaan istuimen uloimmat kiinnityspisteet

2.1.2   vaakasuunnassa ja ajoneuvon etuosaa kohti

2.1.3   mahdollisimman lyhyellä viiveellä ja vähintään 0,2 sekunnin ajan.

2.2   Voima F määritetään joko

2.2.1   kaavalla F = (5 000 ±50) x i, jossa

F ilmoitetaan newtoneina ja i edustaa sen istuimen istumapaikkojen määrää, jota varten testattavat kiinnityspisteet on määrä hyväksyä tai, jos valmistaja sitä pyytää,

2.2.2   tämän säännön lisäyksessä 1 esitettyjen dynaamisten testien aikana mitattujen edustavien kuormitusten mukaisesti.

---

LISÄYS 3

SUORITETTAVAT MITTAUKSET

1.   Kaikki tarvittavat mittaukset on tehtävä mittausjärjestelmillä, jotka vastaavat kansainvälisen standardin ISO 6487:1987, ”Measurement techniques in impact tests: Instrumentation”, vaatimuksia.

2.   Dynaaminen testi

2.1   Vaunulla tehtävät mittaukset

Vaunun hidastuvuus- tai kiihtyvyysominaisuudet on mitattava vaunun jäykästä rungosta mitattujen kiihtyvyyksien tai hidastuvuuksien perusteella mittausjärjestelmillä, joiden datakanavataajuusluokka CFC on 60.

2.2   Nukeilla tehtävät mittaukset

Mittauslaitteiden lukemat on tallennettava riippumattomien datakanavien kautta, joiden CFC-arvot esitetään seuraavassa:

2.2.1   Mittaukset nuken päästä

Painopisteen (γr) (1) suhteen syntyvä kolmiaksiaalinen kiihtyvyys mitataan CFC-arvolla 600.

2.2.2   Mittaukset nuken rintakehästä

Painopisteeseen syntyvä kiihtyvyys mitataan CFC-arvolla 180. Kylkien painuminen ja viskositeetin arviointiperuste (VC) mitataan CFC-arvolla 180.

2.2.3   Mittaukset nuken reidestä

Akselin suuntainen kokoonpuristumisvoima mitataan CFC-arvolla 600.

2.2.4   Mittaukset nuken vatsasta

Vatsaan kohdistuvat voimat mitataan CFC-arvolla 600.

2.2.5   Mittaukset nuken lantiosta

Häpyliitokseen kohdistuva voima mitataan CFC-arvolla 600.

---

(1)  Se ilmaistaan g:nä (= 9,81 m/s2), jonka skalaarinen arvo lasketaan seuraavan kaavan mukaisesti:

γr
  2 = γ l
  2 + γ v
  2 + γ t
  2

jossa

| γl | = | hetkellisen pitkittäiskiihtyvyyden arvo |
| --- | --- | --- |
| γν | = | hetkellisen pystysuoran kiihtyvyyden arvo |
| γt | = | hetkellisen poikittaiskiihtyvyyden arvo. |

γl

=

hetkellisen pitkittäiskiihtyvyyden arvo

γν

=

hetkellisen pystysuoran kiihtyvyyden arvo

γt

=

hetkellisen poikittaiskiihtyvyyden arvo.

---

LISÄYS 4

HYVÄKSYTTÄVYYSPERUSTEIDEN MÄÄRITTÄMINEN

1.   Etutörmäys (eteenpäin suunnattu istuin)

1.1   Pään vahingoittumisperuste (HIC)

1.1.1   Tämä vahingoittumisperuste (HIC) lasketaan lisäyksen 3 kohdan 2.2.1 mukaisesti mitatun, tuloksena olevan kolmiaksiaalisen kiihtyvyyden perusteella seuraavalla lausekkeella:

Formula

jossa t1 ja t2 ovat mitä tahansa ajan arvoja testin ajalta ja HIC on enimmäisarvo välillä t1, t2. Arvot t1 ja t2 ilmaistaan sekunteina.

1.2   Rintakehän hyväksyttävyysperuste (ThAC)

1.2.1   Tämän perusteen määrittämiseen käytetään tuloksena olevan kiihtyvyyden absoluuttista arvoa, joka ilmaistaan g:nä ja mitataan lisäyksen 3 kohdan 2.2.2 mukaisesti, sekä kiihtyvyysajanjaksoa, joka ilmaistaan millisekunteina.

1.3   Reiden hyväksyttävyysperuste (FAC)

Tämän perusteen määrittämiseen käytetään kN:ina ilmaistua kokoonpuristumiskuormitusta, joka välittyy aksiaalisesti nuken kumpaankin reiteen ja joka mitataan lisäyksen 3 kohdan 2.2.3 mukaisesti, sekä kokoonpuristumiskuormituksen kestoa, joka ilmaistaan millisekunteina.

2.   Sivutörmäys (sivuttain suunnattu istuin)

2.1   Pään vahingoittumisperuste (HIC) ks. kohta 1.1 edellä.

2.2   Rintakehän hyväksyttävyysperuste

2.2.1   Rintakehän painuminen: rintakehän painumisen huippu on minkä tahansa kylkiluun painumisen enimmäisarvo rintakehän siirtymäantureilla mitattuna.

2.2.2   Viskositeetin arviointiperuste (VC):

Viskositeetin huippuvaste on minkä tahansa kylkiluun VC:n enimmäisarvo, joka lasketaan hetkellisenä tulona rintakehän suhteellisesta kokoonpuristumisesta rintakehän puolikkaaseen nähden sekä kokoonpuristumisesta derivoimalla saadusta kokoonpuristumisnopeudesta. Tämän laskemiseksi rintakehän puolikkaan vakioleveys on 140 mm.

Formula

jossa D (metriä) = kylkiluiden painuminen.

Käytettävä laskenta-algoritmi annetaan säännön nro 95 liitteen 4 lisäyksessä 2.

2.3   Vatsan hyväksyttävyysperuste

Vatsaan kohdistuvan voiman huippuarvo on kolmella 39 mm:n syvyyteen törmäyspuolen pinnan alle asennetulla voima-anturilla mitatun kolmen voiman summan suurin arvo.

2.4   Lantion hyväksyttävyysperuste

Häpyliitokseen kohdistuvan voiman huippuarvo (PSPF) on voima-anturin mittaama suurin voima lantion häpyliitoksessa.

---

LISÄYS 5

STAATTISEN TESTIN VAATIMUKSET JA MENETTELY

1.   VAATIMUKSET

1.1   Tämän lisäyksen mukaisesti testattavien istuimien osalta on määritettävä, toteutuvatko seuraavat:

1.1.1   Matkustajien edessä olevat istuimet pitävät matkustajat moitteettomasti paikallaan.

1.1.2   Matkustajille ei synny vakavia vammoja.

1.1.3   Istuin ja istuimen kiinnitykset ovat riittävän lujia.

1.2   Kohdan 1.1.1 vaatimukset on katsottava täytetyiksi, jos kunkin kohdassa 2.2.1 määrätyn voiman kohdistamisen keskipisteen enimmäispoikkeama vaakatasossa ja kyseisen istumapaikan pituussuuntaisessa keskitasossa mitattuna on enintään 400 mm.

1.3   Kohdan 1.1.2 vaatimukset on katsottava täytetyiksi, jos seuraavat toteutuvat:

1.3.1   Minkään kohdassa 2.2.1 määrätyn voiman kohdistamisen keskipisteen enimmäispoikkeama kohdassa 1.2 kuvatulla tavalla mitattuna ei ole pienempi kuin 100 mm.

1.3.2   Minkään kohdassa 2.2.2 määrätyn voiman kohdistamisen keskipisteen enimmäispoikkeama kohdassa 1.2 kuvatulla tavalla mitattuna ei ole pienempi kuin 50 mm.

1.3.3   Kaikkien istuimen selkänojan tai sen lisävarusteiden osana olevien kiinnityslaitteiden on oltava sellaisia, että ne eivät todennäköisesti voi aiheuttaa matkustajalle mitään ruumiillista vammaa törmäyksen aikana. Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos kaikki osat, joihin halkaisijaltaan 165 mm:n kokoinen pallo voi saada kosketuksen, ovat kaarevuussäteeltään vähintään 5 mm.

1.3.4   Jos jokin edellä tarkoitettujen laitteiden ja lisävarusteiden osa on tehty materiaalista, jonka kovuus on pienempi kuin 50 Shore A, ja siinä on jäykkä tausta, sovelletaan kohdassa 1.3.3 vahvistettuja vaatimuksia ainoastaan jäykkään taustaan.

1.3.5   Istuimen selkänojan osiin, kuten istuimen ja lisävarusteiden säätölaitteisiin, ei sovelleta mitään kohdan 1.3.3 vaatimusta, jos ne lepoasennossa sijaitsevat vertailutasoa 400 mm ylempänä olevan vaakatason alapuolella, vaikka matkustaja voisikin joutua kosketukseen niiden kanssa.

1.4   Kohdan 1.1.3 vaatimukset on katsottava täytetyiksi, jos

1.4.1   mikään istuimen, istuimen kiinnitysten tai lisävarusteiden osa ei kokonaan irtoa testin aikana

1.4.2   istuin pysyy lujasti kiinni, vaikka yksi tai useampi kiinnityspiste irtoaisi osittain, ja kaikki lukitusjärjestelmät pysyvät lukittuina koko testin ajan

1.4.3   testin jälkeen istuimen tai lisävarusteiden rakenteellisissa osissa ei ole murtumaa tai teräviä tai teräväkärkisiä reunoja tai kulmia, jotka voivat aiheuttaa ruumiillisia vammoja.

2.   STAATTISET TESTIT

2.1   Testauslaite

2.1.1   Testauslaite koostuu lieriömäisistä pinnoista, joiden kaarevuussäde on 82 ±3 mm ja leveys

2.1.1.1   on vähintään yhtä suuri kuin testattavan istuimen kunkin istumapaikan selkänojan leveys ylemmän kappaleen osalta

2.1.1.2   on 320–0/+10 mm alemman kappaleen osalta, kuten tämän lisäyksen kuvassa 1 esitetään.

2.1.2   Istuimen osia vasten olevan pinnan on oltava materiaalia, jonka kovuus on vähintään 80 Shore A.

2.1.3   Kussakin lieriömäisessä pinnassa on oltava vähintään yksi voima-anturi, jolla voidaan mitata kohdassa 2.2.1.1 määritetyssä suunnassa kohdistetut voimat.

2.2   Testausmenettely

2.2.1   Kohdistetaan kohdan 2.1 mukaisella välineellä kutakin istuimen istumapaikkaa vastaavaan istuimen takaosaan testivoima, jonka suuruus on
  Formula
  ±50 N.

2.2.1.1   Voiman kohdistamissuunnan on oltava kyseisen istumapaikan pystysuorassa keskitasossa. Sen on oltava vaakasuunnassa ja istuimen takaa eteenpäin.

2.2.1.2   Tämän suunnan on oltava korkeudella H1, jonka on oltava välillä 0,70–0,80 m ja vertailutason yläpuolella. Täsmällisen korkeuden määrittää valmistaja.

2.2.2   Kohdistetaan kohdan 2.1 mukaisella välineellä kutakin istuimen istumapaikkaa vastaavaan istuimen takaosaan samassa pystytasossa ja samassa suunnassa testivoima, jonka suuruus on
  Formula
  ±100 N, korkeudella H2, joka on 0,45–0,55 m vertailutason yläpuolella. Täsmällisen korkeuden määrittää valmistaja.

2.2.3   Testauskappaleet on pidettävä mahdollisimman pitkälle kosketuksissa istuimen takaosaan kohdissa 2.2.1 ja 2.2.2 määriteltyjen voimien kohdistamisen aikana. Niiden on voitava kääntyä vaakatasossa.

2.2.4   Jos istuin koostuu useammasta kuin yhdestä istumapaikasta, kutakin istumapaikkaa vastaavat voimat on kohdistettava samanaikaisesti ja ylempiä ja alempia kappaleita on oltava yhtä monta kuin istumapaikkoja.

2.2.5   Kunkin istumapaikan ja kunkin muodon alkuasento on määritettävä saattamalla testausvälineet kosketuksiin istuimen kanssa vähintään 20 N:n voimalla.

2.2.6   Kohdissa 2.2.1 ja 2.2.2 tarkoitetut voimat on kohdistettava mahdollisimman nopeasti, ja niitä on pidettävä yllä yhdessä määrätyn arvoisina muodonmuutoksesta riippumatta vähintään 0,2 sekunnin ajan.

2.2.7   Jos testi on suoritettu niin, että voimista yhden tai useamman mutta ei kaikkien voima on ollut kohdissa 2.2.1 ja 2.2.2 määrättyjä voimia suurempi, ja jos istuin on vaatimusten mukainen, testi hyväksytään.

Staattisen testin laitteet

---

LISÄYS 6

ISTUIMIEN SELKÄNOJAN TAKAOSAN ENERGIANVAIMENNUSOMINAISUUDET

1.   Tämän säännön kohdassa 2.21 määritellyllä vertailualueella sijaitsevat istuimien selkänojien takaosan osat on valmistajan pyynnöstä todennettava säännön nro 21 liitteessä 4 vahvistettujen energianvaimennusvaatimusten mukaisesti. Tätä varten kaikki asennetut varusteet on testattava kaikissa käyttöasennoissa lukuun ottamatta pöytiä, jotka testataan säilytysasennossa.

2.   Tämä testi on mainittava istuimen tyyppihyväksyntää koskevassa, tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisessa ilmoituslomakkeessa. Mukaan on liitettävä piirustus, jossa näkyy energianvaimennustestillä todennettu istuimen selkänojan alue.

3.   Tätä testiä voidaan soveltaa muihin ajoneuvon osiin kuin istuimeen (lisäyksen 1 kohta 3.5.3 ja lisäyksen 7 kohta 2.3).

---

LISÄYS 7

Sivuttain suunnatuilla istuimilla olevien matkustajien suojaamista kohdan 7.4.4 mukaisesti koskevat vaatimukset

1.   Etäisyys etummaisesta sivuttain suunnatusta istuimesta tämän etummaisen sivuttain suunnatun istuimen edessä olevaan ajoneuvon osaan saa olla enintään 450 mm. Kaikki mittaukset on tehtävä 1 000 mm etummaisen sivuttain suunnatun istuimen vertailutason yläpuolelta (ks. kuva 1).

Kuva 1

Sivuttain suunnattuja istuimia koskevat sijaintivaatimukset

2.   Etummaisen sivuttain suunnatun istuimen edessä olevan ajoneuvon osan (esim. väliseinä, seinä tai eteenpäin suunnatun istuimen selkänoja) on täytettävä seuraavat vaatimukset, jotta se suojaa kyseisellä etummaisella sivuttain suunnatulla istuimella olevaa matkustajaa (ks. kuva 2):

2.1   Ajoneuvon tämän osan korkeuden on oltava vähintään 1 020 mm etummaisen sivuttain suunnatun istuimen vertailutason pohjalta.

2.2   Ajoneuvon osan tehollisen törmäyspinnan on oltava leveydeltään 200 mm ja korkeudeltaan 580 mm. Pinta on sijoitettava siten, että pystysuuntainen keskilinja on 50 mm etummaisen sivuttain suunnatun istuimen H-pisteen takana.

2.3   Paikalleen asetetun ajoneuvon osan vastaavan pinnan on tämän H-pisteen kautta pystytasolle projisoituna peitettävä vähintään 95 prosenttia tehollisesta törmäyspinnasta. Ajoneuvon tämän osan on täytettävä lisäyksessä 6 esitetty energianvaimennusvaatimus.

2.3.1   Jos vastaavassa pinnassa on aukko (tyypillisesti kaksi eteenpäin suunnattua istuinta, joiden välissä on aukko), kullekin aukolle on määriteltävä etäisyys käyttämällä palloa, jonka halkaisija on 165 mm. Pallo asetetaan kiinni aukon reunoihin sellaisessa aukkoalueen kohdassa, jossa pallo tunkeutuu syvimmälle aukkoon, kun siihen ei kohdisteta mitään kuormitusta. Pallon kahden kosketuspisteen välisen etäisyyden on oltava alle 60 mm.

3.   Valmistajan valinnan mukaan voidaan tehdä lisäyksen 1 mukainen testi, jossa käytetään sivuttain suunnattuihin istuimiin soveltuvaa nukkea.

Kuva 2

Etummaisen sivuttain suunnatun istuimen edessä olevaa ajoneuvon osaa koskevat sijaintivaatimukset

---

LIITE 1

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja:

Viranomaisen nimi:

...

...

Aihe: Istuintyypin tai istuintyyppien (2)

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

sen (niiden) lujuuden osalta säännön nro 80 mukaisesti

Hyväksyntänumero: ... Laajennuksen numero: ...

1. Istuimen kauppanimi tai merkki: ...

2. Istuimen tyyppi: ...

3. Valmistajan nimi ja osoite: ...

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

5. Lisätiedot:

5.1 Lyhyt kuvaus istuintyypistä, sen kiinnitysvarusteista ja sen säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmistä, mukaan luettuna kiinnityspisteiden välinen vähimmäisetäisyys: ...

5.2 Istuinten sijainti ja järjestely: ...

5.3 Istuimet, joissa on kiinteä turvavyön kiinnityspiste: ...

5.4 Istuimen selkänojan takaosan energianvaimennustesti: kyllä/ei (2)

5.5 Piirustukset, joissa näkyy energianvaimennuksen osalta tarkastettu alue istuimen selkänojan takaosasta: ...

5.6 Tämän säännön kohdan 5.1 mukaisesti hyväksytty istuin (dynaaminen testi): kyllä/ei (2)

5.6.1 Lisäyksen 1 mukainen testi 1: kyllä/ei (2)

5.6.2 Lisäyksen 2 mukainen testi 1: kyllä/ei (2)

5.6.3 Kuvaus testissä 2 käytetyistä turvavöistä ja kiinnityspisteistä: ...

5.6.4 Testissä 2 käytetty lisäistuintyyppi (jos eroaa hyväksytystä istuintyypistä): ...

5.7 Tämän säännön kohdan 5.1 mukaisesti hyväksytty istuin (staattinen testi): kyllä/ei (2)

5.8 Lisäyksen 5 mukainen testi: kyllä/ei (2)

5.9 Lisäyksen 6 mukainen testi: kyllä/ei (2)

6. Päivä, jona istuin on toimitettu hyväksyttäväksi: ...

7. Laitteen tyyppi: hidastuslaite/kiihdytyslaite (2)

8. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos: ...

9. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä: ...

10. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero: ...

11. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2)

12. Hyväksyntämerkin sijainti istuimessa: ...

13. Paikka: ...

14. Päiväys: ...

15. Allekirjoitus: ...

16. Seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu hyväksyntänumero, ovat pyynnöstä saatavilla: ...

(1) Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 2

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja:

Viranomaisen nimi:

...

...

Aihe: Ajoneuvotyypin (2)

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

istuinten kiinnityspisteiden lujuuden osalta säännön nro 80 mukaisesti

Hyväksyntänumero: ... Laajennuksen numero: ...

1. Ajoneuvon kauppanimi tai merkki: ...

2. Ajoneuvon tyyppi: ...

3. Valmistajan nimi ja osoite: ...

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

5. Lisätiedot:

5.1 Ajoneuvotyypin lyhyt kuvaus sen kiinnityspisteiden ja niiden välisen vähimmäisetäisyyden mukaisesti: ...

5.2 Mahdollisten hyväksyttyjen istuinten merkki ja tyyppi: ...

5.3 Kunkin istuinrivin osalta: erillinen/yhdistelmäistuin, kiinteä/säädettävä, kiinteä selkänoja / säädettävä selkänoja, taitettava selkänoja / kallistettava selkänoja (2)

5.4 Istuinten sijainti ja järjestely (tyyppihyväksytyt istuimet ja muut istuimet): ...

5.5 Istuimet, joissa on kiinteä turvavyön kiinnityspiste: ...

6. Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi: ...

7. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos: ...

8. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä: ...

9. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero: ...

10. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2)

11. Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa: ...

12. Paikka: ...

13. Päiväys: ...

14. Allekirjoitus: ...

15. Seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu hyväksyntänumero, ovat pyynnöstä saatavilla: ...

(1) Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 3

HYVÄKSYNTÄMERKIT

1.   Istuimen hyväksyntämerkki

a = vähintään 8 mm

Yllä oleva istuimeen kiinnitetty tyyppihyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen istuintyyppi on hyväksytty istuinten lujuuden osalta liitteen 4 kohdan 2 mukaisesti tehdyllä testillä Alankomaissa (E4) numerolla 032439. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 80 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03.

2.   Ajoneuvotyypin hyväksyntämerkki

a = vähintään 8 mm

Yllä oleva ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 032439 ajoneuvossa olevien kiinnityspisteiden osalta. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 80 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03.

---

LIITE 4

Menettely moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseksi (1)

| Lisäys 1 | – | Kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen kuvaus (1) (2), |
| --- | --- | --- |
| Lisäys 2 | – | Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä (1) |
| Lisäys 3 | – | Istumapaikkojen vertailutiedot (1) |

Lisäys 1

–

Kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen kuvaus (1) (2),

Lisäys 2

–

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä (1)

Lisäys 3

–

Istumapaikkojen vertailutiedot (1)

---

(1)  Kuvattu ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (RE.3) liitteessä 1 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Tietoja H-pisteen määrityslaitteen rakenteen yksityiskohdista: Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Yhdysvallat. Laite vastaa standardissa ISO 6549-1980 kuvattua laitetta.

---